# Euroopan unionin L 202/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 202 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta8. kesäkuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 202

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta8. kesäkuu 2021

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/887, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/888, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä asetusten (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta  (
  1
  ) | 32 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/887, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/888, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä asetusten (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 8.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/887,

annettu 20 päivänä toukokuuta 2021,

Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan 3 kohdan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Suurimmalla osalla unionin väestöstä on internetyhteys. Ihmisten jokapäiväinen elämä ja talous perustuvat yhä enemmän digitaaliteknologiaan. Kansalaiset ja yritykset tulevat entistä alttiimmiksi vakaville kyberturvallisuushäiriöille ja monet yritykset unionissa kokevat vähintään yhden kyberturvallisuushäiriön vuodessa. Tämä korostaa tarvetta resilienssille, teknologisten ja teollisten valmiuksien parantamiselle sekä sellaisten korkeiden kyberturvallisuusstandardien ja kokonaisvaltaisten kyberturvallisuusratkaisujen käytölle, joihin sisältyvät ihmiset, tuotteet, prosessit ja teknologia unionissa, sekä tarvetta unionin johtajuudelle kyberturvallisuuden ja digitaalisen riippumattomuuden aloilla. Kyberturvallisuutta voidaan parantaa myös lisäämällä tietoisuutta kyberturvallisuusuhista ja kehittämällä osaamista, kapasiteettia ja valmiuksia kaikkialla unionissa ottaen kaikilta osin huomioon yhteiskunnalliset ja eettiset seuraukset ja huolenaiheet. |
| --- | --- |

(1)

Suurimmalla osalla unionin väestöstä on internetyhteys. Ihmisten jokapäiväinen elämä ja talous perustuvat yhä enemmän digitaaliteknologiaan. Kansalaiset ja yritykset tulevat entistä alttiimmiksi vakaville kyberturvallisuushäiriöille ja monet yritykset unionissa kokevat vähintään yhden kyberturvallisuushäiriön vuodessa. Tämä korostaa tarvetta resilienssille, teknologisten ja teollisten valmiuksien parantamiselle sekä sellaisten korkeiden kyberturvallisuusstandardien ja kokonaisvaltaisten kyberturvallisuusratkaisujen käytölle, joihin sisältyvät ihmiset, tuotteet, prosessit ja teknologia unionissa, sekä tarvetta unionin johtajuudelle kyberturvallisuuden ja digitaalisen riippumattomuuden aloilla. Kyberturvallisuutta voidaan parantaa myös lisäämällä tietoisuutta kyberturvallisuusuhista ja kehittämällä osaamista, kapasiteettia ja valmiuksia kaikkialla unionissa ottaen kaikilta osin huomioon yhteiskunnalliset ja eettiset seuraukset ja huolenaiheet.

| (2) | Unioni on jatkuvasti lisännyt toimiaan kasvaviin kyberturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi; nämä toimet perustuvat kyberturvallisuusstrategiaan, jonka komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, esittivät 7 päivänä helmikuuta 2013 yhteisessä tiedonannossaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia: Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö”, jäljempänä ’vuoden 2013 kyberturvallisuusstrategia’. Vuoden 2013 kyberturvallisuusstrategian tavoitteena on edistää luotettavaa, turvallista ja avointa kyberekosysteemiä. Unioni hyväksyi vuonna 2016 ensimmäiset kyberturvallisuusalan toimenpiteet antamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (3) verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta. |
| --- | --- |

(2)

Unioni on jatkuvasti lisännyt toimiaan kasvaviin kyberturvallisuushaasteisiin vastaamiseksi; nämä toimet perustuvat kyberturvallisuusstrategiaan, jonka komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, esittivät 7 päivänä helmikuuta 2013 yhteisessä tiedonannossaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia: Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö”, jäljempänä ’vuoden 2013 kyberturvallisuusstrategia’. Vuoden 2013 kyberturvallisuusstrategian tavoitteena on edistää luotettavaa, turvallista ja avointa kyberekosysteemiä. Unioni hyväksyi vuonna 2016 ensimmäiset kyberturvallisuusalan toimenpiteet antamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (3) verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta.

| (3) | Komissio ja korkea edustaja antoivat syyskuussa 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” unionin resilienssin, pelotteen ja reagointivalmiuksien parantamiseksi kyberhyökkäysten varalta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ja korkea edustaja antoivat syyskuussa 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” unionin resilienssin, pelotteen ja reagointivalmiuksien parantamiseksi kyberhyökkäysten varalta.

| (4) | Valtion- ja hallitusten päämiehet totesivat syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa, että unionista olisi tehtävä kyberturvallisuusalan maailmanlaajuinen johtaja vuoteen 2025 mennessä, jotta voisimme varmistaa kansalaisten, kuluttajien ja yritysten luottamuksen ja suojan verkossa ja mahdollistaisimme vapaan, turvallisemman ja lailla säännellyn internetin, ja julistivat aikeensa hyödyntää enemmän avoimen lähdekoodin ratkaisuja ja avoimia standardeja silloin, kun (uudelleen)rakennetaan tieto- ja viestintäteknisiä (TVT) järjestelmiä ja ratkaisuja, välttäen erityisesti toimittajariippuvuutta, mukaan lukien ne, joita kehitetään tai edistetään yhteentoimivuutta ja standardointia koskevissa unionin ohjelmissa, kuten ISA2:ssa. |
| --- | --- |

(4)

Valtion- ja hallitusten päämiehet totesivat syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa, että unionista olisi tehtävä kyberturvallisuusalan maailmanlaajuinen johtaja vuoteen 2025 mennessä, jotta voisimme varmistaa kansalaisten, kuluttajien ja yritysten luottamuksen ja suojan verkossa ja mahdollistaisimme vapaan, turvallisemman ja lailla säännellyn internetin, ja julistivat aikeensa hyödyntää enemmän avoimen lähdekoodin ratkaisuja ja avoimia standardeja silloin, kun (uudelleen)rakennetaan tieto- ja viestintäteknisiä (TVT) järjestelmiä ja ratkaisuja, välttäen erityisesti toimittajariippuvuutta, mukaan lukien ne, joita kehitetään tai edistetään yhteentoimivuutta ja standardointia koskevissa unionin ohjelmissa, kuten ISA2:ssa.

| (5) | Tällä asetuksella perustetun Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen, jäljempänä ’osaamiskeskus’, olisi autettava lisäämään verkko- ja tietojärjestelmien, mukaan lukien internet ja muut yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittiset infrastruktuurit, kuten liikenne, terveydenhuolto, energia, digitaalinen infrastruktuuri, vesihuolto, rahoitusmarkkinat ja pankkijärjestelmät, turvallisuutta. |
| --- | --- |

(5)

Tällä asetuksella perustetun Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen, jäljempänä ’osaamiskeskus’, olisi autettava lisäämään verkko- ja tietojärjestelmien, mukaan lukien internet ja muut yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittiset infrastruktuurit, kuten liikenne, terveydenhuolto, energia, digitaalinen infrastruktuuri, vesihuolto, rahoitusmarkkinat ja pankkijärjestelmät, turvallisuutta.

| (6) | Verkko- ja tietojärjestelmien vakavat häiriöt voivat vaikuttaa yksittäisiin jäsenvaltioihin ja koko unioniin. Verkko- ja tietojärjestelmien korkea turvallisuustaso koko unionissa on sen vuoksi olennaisen tärkeää sekä yhteiskunnan että talouden kannalta. Unioni on tällä hetkellä riippuvainen Euroopan ulkopuolisista kyberturvallisuusalan toimittajista. On kuitenkin unionin strategisten etujen mukaista varmistaa, että se säilyttää keskeiset kyberturvallisuusalan tutkimus- ja teknologiset valmiudet ja kehittää niitä kansalaisten ja yritysten verkko- ja tietojärjestelmien turvaamiseksi ja erityisesti kriittisten verkko- ja tietojärjestelmien suojaamiseksi ja keskeisten kyberturvallisuuspalvelujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Verkko- ja tietojärjestelmien vakavat häiriöt voivat vaikuttaa yksittäisiin jäsenvaltioihin ja koko unioniin. Verkko- ja tietojärjestelmien korkea turvallisuustaso koko unionissa on sen vuoksi olennaisen tärkeää sekä yhteiskunnan että talouden kannalta. Unioni on tällä hetkellä riippuvainen Euroopan ulkopuolisista kyberturvallisuusalan toimittajista. On kuitenkin unionin strategisten etujen mukaista varmistaa, että se säilyttää keskeiset kyberturvallisuusalan tutkimus- ja teknologiset valmiudet ja kehittää niitä kansalaisten ja yritysten verkko- ja tietojärjestelmien turvaamiseksi ja erityisesti kriittisten verkko- ja tietojärjestelmien suojaamiseksi ja keskeisten kyberturvallisuuspalvelujen tarjoamiseksi.

| (7) | Unionissa on runsaasti kyberturvallisuusalan tutkimukseen, teknologiaan ja teollisuuden kehitykseen liittyvää osaamista ja kokemusta, mutta tutkimus- ja teollisuusyhteisöjen toimet ovat hajanaisia ja epäyhtenäisiä ja niiltä puuttuu yhteinen missio, mikä heikentää kilpailukykyä ja verkkojen ja järjestelmien tehokasta suojelua kyseisellä alalla. Tällaiset toimet ja asiantuntemus on koottava yhteen ja verkotettava ja niitä on käytettävä tehokkaalla tavalla vahvistamaan ja täydentämään olemassa olevia tutkimus-, teknologia- ja teollisuusvalmiuksia sekä osaamista unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Vaikka TVT-alalla on edessään merkittäviä haasteita, joita ovat esimerkiksi vastaaminen alan ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntään, se voi hyötyä yhteiskunnan yleisen monimuotoisuuden edustamisesta, sukupuolten tasapuolisen edustuksen saavuttamisesta, etnisestä monimuotoisuudesta ja vammaisten henkilöiden syrjimättömyydestä sekä tulevien kyberturvallisuusasiantuntijoiden tiedon ja koulutuksen saannin helpottamisesta, mukaan lukien tällaisten asiantuntijoiden koulutus epävirallisissa yhteyksissä, esimerkiksi vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja koskevissa hankkeissa, kansalaisteknologiahankkeissa, startup-yrityksissä ja mikroyrityksissä. |
| --- | --- |

(7)

Unionissa on runsaasti kyberturvallisuusalan tutkimukseen, teknologiaan ja teollisuuden kehitykseen liittyvää osaamista ja kokemusta, mutta tutkimus- ja teollisuusyhteisöjen toimet ovat hajanaisia ja epäyhtenäisiä ja niiltä puuttuu yhteinen missio, mikä heikentää kilpailukykyä ja verkkojen ja järjestelmien tehokasta suojelua kyseisellä alalla. Tällaiset toimet ja asiantuntemus on koottava yhteen ja verkotettava ja niitä on käytettävä tehokkaalla tavalla vahvistamaan ja täydentämään olemassa olevia tutkimus-, teknologia- ja teollisuusvalmiuksia sekä osaamista unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Vaikka TVT-alalla on edessään merkittäviä haasteita, joita ovat esimerkiksi vastaaminen alan ammattitaitoisten työntekijöiden kysyntään, se voi hyötyä yhteiskunnan yleisen monimuotoisuuden edustamisesta, sukupuolten tasapuolisen edustuksen saavuttamisesta, etnisestä monimuotoisuudesta ja vammaisten henkilöiden syrjimättömyydestä sekä tulevien kyberturvallisuusasiantuntijoiden tiedon ja koulutuksen saannin helpottamisesta, mukaan lukien tällaisten asiantuntijoiden koulutus epävirallisissa yhteyksissä, esimerkiksi vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja koskevissa hankkeissa, kansalaisteknologiahankkeissa, startup-yrityksissä ja mikroyrityksissä.

| (8) | Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat unionin kyberturvallisuusalan olennaisia sidosryhmiä ja voivat tarjota huipputason ratkaisuja joustavuutensa vuoksi. Pk-yritykset, jotka eivät ole erikoistuneet kyberturvallisuuteen, ovat kuitenkin myös alttiimpia kyberturvallisuushäiriöille tehokkaisiin kyberturvallisuusratkaisuihin tarvittavien korkeiden investointien ja tietovaatimusten vuoksi. Siksi osaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston, jäljempänä ’verkosto’, olisi tarjottava tukea pk-yrityksille helpottamalla pk-yritysten tiedonsaantia sekä antamalla räätälöity pääsy tutkimuksen ja kehityksen tuloksiin, jotta pk-yritykset voivat turvata itsensä riittävällä tavalla ja jotta pk-yritykset, jotka toimivat kyberturvallisuusalalla, voivat olla kilpailukykyisiä ja edistää unionin johtoasemaa kyberturvallisuusalalla. |
| --- | --- |

(8)

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat unionin kyberturvallisuusalan olennaisia sidosryhmiä ja voivat tarjota huipputason ratkaisuja joustavuutensa vuoksi. Pk-yritykset, jotka eivät ole erikoistuneet kyberturvallisuuteen, ovat kuitenkin myös alttiimpia kyberturvallisuushäiriöille tehokkaisiin kyberturvallisuusratkaisuihin tarvittavien korkeiden investointien ja tietovaatimusten vuoksi. Siksi osaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston, jäljempänä ’verkosto’, olisi tarjottava tukea pk-yrityksille helpottamalla pk-yritysten tiedonsaantia sekä antamalla räätälöity pääsy tutkimuksen ja kehityksen tuloksiin, jotta pk-yritykset voivat turvata itsensä riittävällä tavalla ja jotta pk-yritykset, jotka toimivat kyberturvallisuusalalla, voivat olla kilpailukykyisiä ja edistää unionin johtoasemaa kyberturvallisuusalalla.

| (9) | Asiantuntemusta on muuallakin kuin teollisuudessa ja tutkimuksessa. Ei-kaupallisissa ja esikaupallisissa hankkeissa, joita kutsutaan nimellä ”kansalaisteknologiahankkeet”, hyödynnetään avoimia standardeja, avointa dataa sekä vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja yhteiskunnan ja yhteisen edun hyväksi. |
| --- | --- |

(9)

Asiantuntemusta on muuallakin kuin teollisuudessa ja tutkimuksessa. Ei-kaupallisissa ja esikaupallisissa hankkeissa, joita kutsutaan nimellä ”kansalaisteknologiahankkeet”, hyödynnetään avoimia standardeja, avointa dataa sekä vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja yhteiskunnan ja yhteisen edun hyväksi.

| (10) | Kyberturvallisuusala on monimuotoinen. Asiaankuuluviin sidosryhmiin kuuluvat sidosryhmät julkisyhteisöistä, jäsenvaltioista ja unionista sekä teollisuudesta, kansalaisyhteiskunnasta, kuten ammattijärjestöt, kuluttajajärjestöt, vapaiden ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen yhteisö ja akateeminen ja tutkimusyhteisö sekä muut yhteisöt. |
| --- | --- |

(10)

Kyberturvallisuusala on monimuotoinen. Asiaankuuluviin sidosryhmiin kuuluvat sidosryhmät julkisyhteisöistä, jäsenvaltioista ja unionista sekä teollisuudesta, kansalaisyhteiskunnasta, kuten ammattijärjestöt, kuluttajajärjestöt, vapaiden ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen yhteisö ja akateeminen ja tutkimusyhteisö sekä muut yhteisöt.

| (11) | Marraskuussa 2017 annetuissa neuvoston päätelmissä komissiota pyydettiin tekemään nopeasti vaikutustenarviointi mahdollisista vaihtoehdoista perustaa kyberturvallisuuden osaamiskeskusten verkosto ja Euroopan kyberturvallisuuden tutkimus- ja osaamiskeskus, ja tekemään vuoden 2018 puoliväliin mennessä asiaankuuluva säädösehdotus tällaisen verkoston ja tällaisen osaamiskeskuksen perustamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Marraskuussa 2017 annetuissa neuvoston päätelmissä komissiota pyydettiin tekemään nopeasti vaikutustenarviointi mahdollisista vaihtoehdoista perustaa kyberturvallisuuden osaamiskeskusten verkosto ja Euroopan kyberturvallisuuden tutkimus- ja osaamiskeskus, ja tekemään vuoden 2018 puoliväliin mennessä asiaankuuluva säädösehdotus tällaisen verkoston ja tällaisen osaamiskeskuksen perustamiseksi.

| (12) | Unionilta puuttuu edelleen riittävä teknologinen ja teollinen kapasiteetti ja valmiudet, jotta se voisi itsenäisesti turvata taloutensa ja kriittiset infrastruktuurinsa ja ottaa globaalin johtoaseman kyberturvallisuusalalla. Strateginen ja kestävä koordinointi ja yhteistyö elinkeinoelämän, kyberturvallisuusalan tutkimusyhteisöjen ja hallitusten välillä ei ole riittävällä tasolla. Unionin ongelmana ovat riittämättömät investoinnit ja rajoitetut mahdollisuudet saada käyttöön kyberturvallisuutta koskevaa taitotietoa, osaamista ja välineitä, ja vain harvat unionin kyberturvallisuusalan tutkimus- ja innovointitulokset muunnetaan markkinoitaviksi ratkaisuiksi tai otetaan laajasti käyttöön taloudessa. |
| --- | --- |

(12)

Unionilta puuttuu edelleen riittävä teknologinen ja teollinen kapasiteetti ja valmiudet, jotta se voisi itsenäisesti turvata taloutensa ja kriittiset infrastruktuurinsa ja ottaa globaalin johtoaseman kyberturvallisuusalalla. Strateginen ja kestävä koordinointi ja yhteistyö elinkeinoelämän, kyberturvallisuusalan tutkimusyhteisöjen ja hallitusten välillä ei ole riittävällä tasolla. Unionin ongelmana ovat riittämättömät investoinnit ja rajoitetut mahdollisuudet saada käyttöön kyberturvallisuutta koskevaa taitotietoa, osaamista ja välineitä, ja vain harvat unionin kyberturvallisuusalan tutkimus- ja innovointitulokset muunnetaan markkinoitaviksi ratkaisuiksi tai otetaan laajasti käyttöön taloudessa.

| (13) | Osaamiskeskuksen ja verkoston, joiden tehtävänä on tukea teollisuusteknologioita ja tutkimusta ja innovointia eri toimenpitein, perustaminen on paras tapa täyttää tämän asetuksen tavoitteet, samalla kun se takaa suurimman taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja turvaa unionin edut. |
| --- | --- |

(13)

Osaamiskeskuksen ja verkoston, joiden tehtävänä on tukea teollisuusteknologioita ja tutkimusta ja innovointia eri toimenpitein, perustaminen on paras tapa täyttää tämän asetuksen tavoitteet, samalla kun se takaa suurimman taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja turvaa unionin edut.

| (14) | Osaamiskeskuksen olisi oltava unionin tärkein väline, jonka avulla kootaan yhteen kyberturvallisuusalan tutkimukseen, teknologiaan ja teollisuuden kehitykseen tehtäviä investointeja ja toteutetaan asiaan liittyviä hankkeita ja aloitteita yhdessä verkoston kanssa. Osaamiskeskuksen olisi hallinnoitava kyberturvallisuuden alaan liittyvää rahoitustukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (4) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (5) perustetusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, ja sen olisi oltava avoin tarvittaessa muille ohjelmille. Tämän toimintamallin olisi edistettävä kyberturvallisuuden tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin, teknologian ja teollisuuden kehityksen alalla toteutettaviin unionin aloitteisiin liittyvää synergioiden luomista ja rahoitustuen koordinointia sekä vältettävä tarpeettomia päällekkäisiä toimia. |
| --- | --- |

(14)

Osaamiskeskuksen olisi oltava unionin tärkein väline, jonka avulla kootaan yhteen kyberturvallisuusalan tutkimukseen, teknologiaan ja teollisuuden kehitykseen tehtäviä investointeja ja toteutetaan asiaan liittyviä hankkeita ja aloitteita yhdessä verkoston kanssa. Osaamiskeskuksen olisi hallinnoitava kyberturvallisuuden alaan liittyvää rahoitustukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (4) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (5) perustetusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, ja sen olisi oltava avoin tarvittaessa muille ohjelmille. Tämän toimintamallin olisi edistettävä kyberturvallisuuden tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin, teknologian ja teollisuuden kehityksen alalla toteutettaviin unionin aloitteisiin liittyvää synergioiden luomista ja rahoitustuen koordinointia sekä vältettävä tarpeettomia päällekkäisiä toimia.

| (15) | On tärkeää varmistaa, että osaamiskeskuksen tukemissa kyberturvallisuutta koskevissa tutkimushankkeissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja käyttäydytään eettisesti. |
| --- | --- |

(15)

On tärkeää varmistaa, että osaamiskeskuksen tukemissa kyberturvallisuutta koskevissa tutkimushankkeissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja käyttäydytään eettisesti.

| (16) | Osaamiskeskuksen ei olisi suoritettava operatiivisia kyberturvallisuustehtäviä, kuten tietoturvaloukkauksiin reagoiviin ja niitä tutkiviin yksiköihin (CSIRT-toimijat) liittyviä tehtäviä, mukaan lukien kyberhäiriöiden seuraaminen ja käsittely. Osaamiskeskuksen olisi kuitenkin voitava helpottaa TVT-infrastruktuurien kehittämistä elinkeinoelämän ja erityisesti pk-yritysten, tutkimusyhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan ja julkisen sektorin käyttöön tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden mukaisesti. Kun CSIRT-toimijat ja muut sidosryhmät pyrkivät edistämään haavoittuvuuksien raportointia ja paljastamista, osaamiskeskuksen ja kyberturvallisuuden osaamisyhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, jäsenten olisi voitava tukea kyseisiä sidosryhmiä näiden pyynnöstä tehtäviensä puitteissa ja välttäen päällekkäisiä toimia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/881 (6) perustetun Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) kanssa. |
| --- | --- |

(16)

Osaamiskeskuksen ei olisi suoritettava operatiivisia kyberturvallisuustehtäviä, kuten tietoturvaloukkauksiin reagoiviin ja niitä tutkiviin yksiköihin (CSIRT-toimijat) liittyviä tehtäviä, mukaan lukien kyberhäiriöiden seuraaminen ja käsittely. Osaamiskeskuksen olisi kuitenkin voitava helpottaa TVT-infrastruktuurien kehittämistä elinkeinoelämän ja erityisesti pk-yritysten, tutkimusyhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan ja julkisen sektorin käyttöön tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden mukaisesti. Kun CSIRT-toimijat ja muut sidosryhmät pyrkivät edistämään haavoittuvuuksien raportointia ja paljastamista, osaamiskeskuksen ja kyberturvallisuuden osaamisyhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, jäsenten olisi voitava tukea kyseisiä sidosryhmiä näiden pyynnöstä tehtäviensä puitteissa ja välttäen päällekkäisiä toimia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/881 (6) perustetun Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) kanssa.

| (17) | Osaamiskeskuksen, yhteisön ja verkoston on tarkoitus hyötyä kokemuksesta ja laajasta asiaankuuluvien sidosryhmien edustuksesta, joka on syntynyt komission ja Euroopan kyberturvallisuusjärjestön välisen julkisen ja yksityisen sektorin kyberturvallisuuskumppanuudesta tehdyn sopimuksen pohjalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) keston ajaksi, sekä vuoden 2019 alkupuolella Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa käynnistetyistä neljästä pilottihankkeesta, joita ovat CONCORDIA, ECHO, SPARTA ja CyberSec4Europe, ja vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja koskevasta pilottihankkeesta ja valmistelutoimesta (EU FOSSA) saadusta kokemuksesta; kyseiset hyödyt kohdistuisivat yhteisön hallintaan ja yhteisön edustukseen osaamiskeskuksessa. |
| --- | --- |

(17)

Osaamiskeskuksen, yhteisön ja verkoston on tarkoitus hyötyä kokemuksesta ja laajasta asiaankuuluvien sidosryhmien edustuksesta, joka on syntynyt komission ja Euroopan kyberturvallisuusjärjestön välisen julkisen ja yksityisen sektorin kyberturvallisuuskumppanuudesta tehdyn sopimuksen pohjalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) keston ajaksi, sekä vuoden 2019 alkupuolella Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa käynnistetyistä neljästä pilottihankkeesta, joita ovat CONCORDIA, ECHO, SPARTA ja CyberSec4Europe, ja vapaita ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja koskevasta pilottihankkeesta ja valmistelutoimesta (EU FOSSA) saadusta kokemuksesta; kyseiset hyödyt kohdistuisivat yhteisön hallintaan ja yhteisön edustukseen osaamiskeskuksessa.

| (18) | Kun otetaan huomioon kyberturvallisuuden aiheuttaman haasteen laajuus ja kyberturvallisuuskapasiteettiin ja -valmiuksiin muualla maailmassa tehtyjen investointien määrä, unionia ja jäsenvaltioita olisi kannustettava lisäämään kyseisen alan tutkimukseen, kehitykseen ja käyttöönottoon osoitetun rahoitustuen osuutta. Mittakaavaetujen toteuttamiseksi ja vertailukelpoisen suojatason saavuttamiseksi kaikkialla unionissa jäsenvaltioiden olisi suunnattava ponnistelunsa unionin toimintakehykseen edistämällä aktiivisesti osaamiskeskuksen ja verkoston työtä. |
| --- | --- |

(18)

Kun otetaan huomioon kyberturvallisuuden aiheuttaman haasteen laajuus ja kyberturvallisuuskapasiteettiin ja -valmiuksiin muualla maailmassa tehtyjen investointien määrä, unionia ja jäsenvaltioita olisi kannustettava lisäämään kyseisen alan tutkimukseen, kehitykseen ja käyttöönottoon osoitetun rahoitustuen osuutta. Mittakaavaetujen toteuttamiseksi ja vertailukelpoisen suojatason saavuttamiseksi kaikkialla unionissa jäsenvaltioiden olisi suunnattava ponnistelunsa unionin toimintakehykseen edistämällä aktiivisesti osaamiskeskuksen ja verkoston työtä.

| (19) | Unionin kilpailukyvyn ja korkeiden kyberturvallisuusstandardien kansainväliseksi edistämiseksi osaamiskeskuksen ja yhteisön olisi pyrittävä vaihtamaan tietoja kyberturvallisuuden kehityksestä, myös tuotteista ja prosesseista, standardeista ja teknisistä standardeista kansainvälisen yhteisön kanssa, kun se on merkityksellistä osaamiskeskuksen mission, tavoitteiden ja tehtävien kannalta. Asiaankuuluviin teknisiin standardeihin voisi sisältyä tätä asetusta sovellettaessa viitesovellusten luominen, mukaan lukien avoimilla vakiomuotoisilla lisensseillä julkaistut viitesovellukset. |
| --- | --- |

(19)

Unionin kilpailukyvyn ja korkeiden kyberturvallisuusstandardien kansainväliseksi edistämiseksi osaamiskeskuksen ja yhteisön olisi pyrittävä vaihtamaan tietoja kyberturvallisuuden kehityksestä, myös tuotteista ja prosesseista, standardeista ja teknisistä standardeista kansainvälisen yhteisön kanssa, kun se on merkityksellistä osaamiskeskuksen mission, tavoitteiden ja tehtävien kannalta. Asiaankuuluviin teknisiin standardeihin voisi sisältyä tätä asetusta sovellettaessa viitesovellusten luominen, mukaan lukien avoimilla vakiomuotoisilla lisensseillä julkaistut viitesovellukset.

| (20) | Osaamiskeskuksen kotipaikka on Bukarestissa. |
| --- | --- |

(20)

Osaamiskeskuksen kotipaikka on Bukarestissa.

| (21) | Laatiessaan vuotuista työohjelmaansa, jäljempänä ’vuotuinen työohjelma’, osaamiskeskuksen olisi ilmoitettava komissiolle yhteisrahoitustarpeistaan jäsenvaltioiden suunniteltujen yhteisiä toimia koskevien yhteisrahoitusosuuksien pohjalta, jotta komissio voi ottaa huomioon vastaavan unionin osuuden seuraavan vuoden unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen valmistelussa. |
| --- | --- |

(21)

Laatiessaan vuotuista työohjelmaansa, jäljempänä ’vuotuinen työohjelma’, osaamiskeskuksen olisi ilmoitettava komissiolle yhteisrahoitustarpeistaan jäsenvaltioiden suunniteltujen yhteisiä toimia koskevien yhteisrahoitusosuuksien pohjalta, jotta komissio voi ottaa huomioon vastaavan unionin osuuden seuraavan vuoden unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen valmistelussa.

| (22) | Kun komissio laatii Horisontti Eurooppaa koskevaa työohjelman kyberturvallisuuteen liittyvien asioiden osalta, myös sidosryhmien kuulemista koskevan prosessinsa yhteydessä ja erityisesti ennen kyseisen työohjelman hyväksymistä, komission olisi otettava huomioon osaamiskeskuksen panos ja annettava kyseinen panos tiedoksi Horisontti Euroopan ohjelmakomitealle. |
| --- | --- |

(22)

Kun komissio laatii Horisontti Eurooppaa koskevaa työohjelman kyberturvallisuuteen liittyvien asioiden osalta, myös sidosryhmien kuulemista koskevan prosessinsa yhteydessä ja erityisesti ennen kyseisen työohjelman hyväksymistä, komission olisi otettava huomioon osaamiskeskuksen panos ja annettava kyseinen panos tiedoksi Horisontti Euroopan ohjelmakomitealle.

| (23) | Jotta mahdollistetaan osaamiskeskuksen toimiminen roolissaan kyberturvallisuuden alalla, helpotetaan verkoston ottamista mukaan toimiin ja annetaan jäsenvaltioille vahva hallinnollinen rooli, osaamiskeskus olisi perustettava unionin elimeksi, jolla on oikeushenkilöllisyys ja johon on sovellettava komission delegoitua asetusta (EU) 2019/715 (8). Osaamiskeskuksella olisi oltava kahtalainen rooli siten, että se toteuttaa erityisiä tehtäviä kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalalla tässä asetuksessa säädetyllä tavalla ja hallinnoi kyberturvallisuuteen liittyvää rahoitusta useista ohjelmista yhtäaikaisesti, erityisesti Horisontti Euroopasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja mahdollisesti myös muista unionin ohjelmista. Tällaisen hallinnoinnin olisi oltava kyseisiin ohjelmiin sovellettavien sääntöjen mukaista. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että rahoitus osaamiskeskuksen toiminnalle tulisi pääasiassa Horisontti Euroopasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, on tarpeen, että osaamiskeskusta pidetään kumppanuutena talousarvion toteuttamisessa, myös ohjelmasuunnitteluvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(23)

Jotta mahdollistetaan osaamiskeskuksen toimiminen roolissaan kyberturvallisuuden alalla, helpotetaan verkoston ottamista mukaan toimiin ja annetaan jäsenvaltioille vahva hallinnollinen rooli, osaamiskeskus olisi perustettava unionin elimeksi, jolla on oikeushenkilöllisyys ja johon on sovellettava komission delegoitua asetusta (EU) 2019/715 (8). Osaamiskeskuksella olisi oltava kahtalainen rooli siten, että se toteuttaa erityisiä tehtäviä kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalalla tässä asetuksessa säädetyllä tavalla ja hallinnoi kyberturvallisuuteen liittyvää rahoitusta useista ohjelmista yhtäaikaisesti, erityisesti Horisontti Euroopasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja mahdollisesti myös muista unionin ohjelmista. Tällaisen hallinnoinnin olisi oltava kyseisiin ohjelmiin sovellettavien sääntöjen mukaista. Kun otetaan kuitenkin huomioon, että rahoitus osaamiskeskuksen toiminnalle tulisi pääasiassa Horisontti Euroopasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, on tarpeen, että osaamiskeskusta pidetään kumppanuutena talousarvion toteuttamisessa, myös ohjelmasuunnitteluvaiheen aikana.

| (24) | Unionin osuuden johdosta pääsyn osaamiskeskuksen toiminnan tuloksiin ja hankkeiden tuloksiin on oltava niin avointa kuin on mahdollista ja niin suljettua kuin on tarpeen, ja tällaisten tulosten uudelleenkäyttö on oltava mahdollista tarvittaessa. |
| --- | --- |

(24)

Unionin osuuden johdosta pääsyn osaamiskeskuksen toiminnan tuloksiin ja hankkeiden tuloksiin on oltava niin avointa kuin on mahdollista ja niin suljettua kuin on tarpeen, ja tällaisten tulosten uudelleenkäyttö on oltava mahdollista tarvittaessa.

| (25) | Osaamiskeskuksen olisi helpotettava ja koordinoitava verkoston työtä. Verkoston olisi muodostuttava yhdestä kansallisesta koordinointikeskuksesta kustakin jäsenvaltiosta. Kansallisten koordinointikeskusten, joilla komissio on todennut olevan tarvittavat valmiudet hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädetyn mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi saatava suoraa unionin rahoitustukea, myös ilman ehdotuspyyntöä myönnettäviä avustuksia, suorittaakseen tähän asetukseen liittyviä tehtäviään. |
| --- | --- |

(25)

Osaamiskeskuksen olisi helpotettava ja koordinoitava verkoston työtä. Verkoston olisi muodostuttava yhdestä kansallisesta koordinointikeskuksesta kustakin jäsenvaltiosta. Kansallisten koordinointikeskusten, joilla komissio on todennut olevan tarvittavat valmiudet hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädetyn mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi saatava suoraa unionin rahoitustukea, myös ilman ehdotuspyyntöä myönnettäviä avustuksia, suorittaakseen tähän asetukseen liittyviä tehtäviään.

| (26) | Kansallisten koordinointikeskusten olisi oltava julkisyhteisöjä tai enimmäkseen julkisen sektorin hallitsemia oikeussubjekteja, jotka hoitavat julkisia hallinnollisia tehtäviä kansallisen oikeuden nojalla, mukaan lukien valtuutuksen avulla, ja niiden olisi oltava jäsenvaltioiden valitsemia. Oikeussubjektin, joka hoitaa muita unionin oikeudesta johtuvia tehtäviä, kuten kansallisen toimivaltaisen viranomaisen, direktiivissä (EU) 2016/1148 tai jossain muussa unionin asetuksessa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen tai asetuksessa (EU) 2021/694 tarkoitetun digitaali-innovointikeskittymän tehtäviä, olisi voitava hoitaa kansallisen koordinointikeskuksen tehtäviä tietyssä jäsenvaltiossa. Muiden julkisyhteisöjen tai julkisia hallinnollisia tehtäviä hoitavien oikeussubjektien jossakin jäsenvaltiossa olisi voitava avustaa kansallista koordinointikeskusta kyseisessä jäsenvaltiossa sen tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

(26)

Kansallisten koordinointikeskusten olisi oltava julkisyhteisöjä tai enimmäkseen julkisen sektorin hallitsemia oikeussubjekteja, jotka hoitavat julkisia hallinnollisia tehtäviä kansallisen oikeuden nojalla, mukaan lukien valtuutuksen avulla, ja niiden olisi oltava jäsenvaltioiden valitsemia. Oikeussubjektin, joka hoitaa muita unionin oikeudesta johtuvia tehtäviä, kuten kansallisen toimivaltaisen viranomaisen, direktiivissä (EU) 2016/1148 tai jossain muussa unionin asetuksessa tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen tai asetuksessa (EU) 2021/694 tarkoitetun digitaali-innovointikeskittymän tehtäviä, olisi voitava hoitaa kansallisen koordinointikeskuksen tehtäviä tietyssä jäsenvaltiossa. Muiden julkisyhteisöjen tai julkisia hallinnollisia tehtäviä hoitavien oikeussubjektien jossakin jäsenvaltiossa olisi voitava avustaa kansallista koordinointikeskusta kyseisessä jäsenvaltiossa sen tehtävien hoitamisessa.

| (27) | Kansallisilla koordinointikeskuksilla olisi oltava tarvittava hallinnollinen kapasiteetti, niillä olisi oltava tai niiden olisi voitava saada käyttöönsä kyberturvallisuusalan teollista, teknologista ja tutkimusasiantuntemusta, ja niillä olisi oltava mahdollisuus ylläpitää toimivia yhteyksiä elinkeinoelämään, julkiseen sektoriin ja tutkimusyhteisöön ja koordinoida toimintaansa niiden kanssa. |
| --- | --- |

(27)

Kansallisilla koordinointikeskuksilla olisi oltava tarvittava hallinnollinen kapasiteetti, niillä olisi oltava tai niiden olisi voitava saada käyttöönsä kyberturvallisuusalan teollista, teknologista ja tutkimusasiantuntemusta, ja niillä olisi oltava mahdollisuus ylläpitää toimivia yhteyksiä elinkeinoelämään, julkiseen sektoriin ja tutkimusyhteisöön ja koordinoida toimintaansa niiden kanssa.

| (28) | Jäsenvaltioiden koulutuksessa olisi otettava huomioon riittävien kybertietoisuuden ja -taitojen merkitys. Sitä varten ja ottaen huomioon ENISAn roolin ja rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen osalta kansallisten koordinointikeskusten olisi yhdessä asiaankuuluvien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa edistettävä ja levitettävä kyberturvallisuuskoulutusohjelmia. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden koulutuksessa olisi otettava huomioon riittävien kybertietoisuuden ja -taitojen merkitys. Sitä varten ja ottaen huomioon ENISAn roolin ja rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen osalta kansallisten koordinointikeskusten olisi yhdessä asiaankuuluvien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa edistettävä ja levitettävä kyberturvallisuuskoulutusohjelmia.

| (29) | Kansallisten koordinointikeskusten olisi voitava saada avustuksia osaamiskeskukselta, jotta ne voivat antaa rahoitustukea kolmansille osapuolille avustusten muodossa. Kansallisten koordinointikeskusten kolmansille osapuolille antamasta rahoitustuesta ja sen hallinnoinnista aiheutuneita suoria kustannuksia olisi voitava rahoittaa asiaankuuluvista ohjelmista. |
| --- | --- |

(29)

Kansallisten koordinointikeskusten olisi voitava saada avustuksia osaamiskeskukselta, jotta ne voivat antaa rahoitustukea kolmansille osapuolille avustusten muodossa. Kansallisten koordinointikeskusten kolmansille osapuolille antamasta rahoitustuesta ja sen hallinnoinnista aiheutuneita suoria kustannuksia olisi voitava rahoittaa asiaankuuluvista ohjelmista.

| (30) | Osaamiskeskuksen, verkoston ja yhteisön olisi edistettävä viimeisimpien kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien kehittämistä ja levittämistä. Osaamiskeskuksen ja verkoston olisi samaan aikaan edistettävä kysyntäpuolen teollisuuden kyberturvallisuusvalmiuksia erityisesti tukemalla kehittäjiä ja operaattoreita esimerkiksi liikenteen, energian, terveydenhuollon, rahoituksen, julkishallinnon, televiestinnän, valmistuksen ja avaruuden aloilla auttaakseen tällaisia kehittäjiä ja operaattoreita ratkaisemaan kyberturvallisuuteen liittyvät haasteensa, kuten toteuttamalla sisäänrakennettu turvallisuus. Osaamiskeskuksen ja verkoston olisi myös tuettava kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien standardointia ja käyttöönottoa edistäen samalla mahdollisuuksien mukaan asetuksella (EU) 2019/881 perustetun eurooppalaisen kyberturvallisuuden sertifiointikehyksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(30)

Osaamiskeskuksen, verkoston ja yhteisön olisi edistettävä viimeisimpien kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien kehittämistä ja levittämistä. Osaamiskeskuksen ja verkoston olisi samaan aikaan edistettävä kysyntäpuolen teollisuuden kyberturvallisuusvalmiuksia erityisesti tukemalla kehittäjiä ja operaattoreita esimerkiksi liikenteen, energian, terveydenhuollon, rahoituksen, julkishallinnon, televiestinnän, valmistuksen ja avaruuden aloilla auttaakseen tällaisia kehittäjiä ja operaattoreita ratkaisemaan kyberturvallisuuteen liittyvät haasteensa, kuten toteuttamalla sisäänrakennettu turvallisuus. Osaamiskeskuksen ja verkoston olisi myös tuettava kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien standardointia ja käyttöönottoa edistäen samalla mahdollisuuksien mukaan asetuksella (EU) 2019/881 perustetun eurooppalaisen kyberturvallisuuden sertifiointikehyksen täytäntöönpanoa.

| (31) | Kyberuhkien ja kyberturvallisuuden nopeasti muuttuvan luonteen vuoksi unionin on voitava sopeutua nopeasti ja jatkuvasti uuteen kehitykseen alalla. Siksi osaamiskeskuksen, verkoston ja yhteisön olisi oltava tarpeeksi joustavia varmistaakseen vaadittavan kykynsä reagoida tällaiseen kehitykseen. Niiden olisi edistettävä hankkeita, joilla autetaan oikeussubjekteja kehittämään jatkuvasti valmiuksia parantaa omaa ja unionin resilienssiä. |
| --- | --- |

(31)

Kyberuhkien ja kyberturvallisuuden nopeasti muuttuvan luonteen vuoksi unionin on voitava sopeutua nopeasti ja jatkuvasti uuteen kehitykseen alalla. Siksi osaamiskeskuksen, verkoston ja yhteisön olisi oltava tarpeeksi joustavia varmistaakseen vaadittavan kykynsä reagoida tällaiseen kehitykseen. Niiden olisi edistettävä hankkeita, joilla autetaan oikeussubjekteja kehittämään jatkuvasti valmiuksia parantaa omaa ja unionin resilienssiä.

| (32) | Osaamiskeskuksen olisi tuettava yhteisöä. Osaamiskeskuksen olisi pantava täytäntöön Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevat osat osaamiskeskuksen monivuotisen työohjelman, jäljempänä ’monivuotinen työohjelma’, vuotuisen työohjelman sekä Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti myöntämällä avustuksia ja muita rahoituksen muotoja pääasiassa kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. Osaamiskeskuksen olisi myös helpotettava asiantuntemuksen siirtoa verkostossa ja yhteisössä ja tuettava unionin, jäsenvaltioiden tai elinkeinoelämän yhteisiä investointeja. Sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yritysten tukemiseen kyberturvallisuuden alalla sekä toimiin osaamisvajeen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Osaamiskeskuksen olisi tuettava yhteisöä. Osaamiskeskuksen olisi pantava täytäntöön Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevat osat osaamiskeskuksen monivuotisen työohjelman, jäljempänä ’monivuotinen työohjelma’, vuotuisen työohjelman sekä Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti myöntämällä avustuksia ja muita rahoituksen muotoja pääasiassa kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. Osaamiskeskuksen olisi myös helpotettava asiantuntemuksen siirtoa verkostossa ja yhteisössä ja tuettava unionin, jäsenvaltioiden tai elinkeinoelämän yhteisiä investointeja. Sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yritysten tukemiseen kyberturvallisuuden alalla sekä toimiin osaamisvajeen korjaamiseksi.

| (33) | Hankkeiden valmisteluun annettava tekninen apu olisi toteutettava täysin objektiivisella ja avoimella tavalla, jolla varmistetaan samojen tietojen antaminen kaikille mahdollisille edunsaajille, ja siinä on vältettävä eturistiriidat. |
| --- | --- |

(33)

Hankkeiden valmisteluun annettava tekninen apu olisi toteutettava täysin objektiivisella ja avoimella tavalla, jolla varmistetaan samojen tietojen antaminen kaikille mahdollisille edunsaajille, ja siinä on vältettävä eturistiriidat.

| (34) | Osaamiskeskuksen olisi edistettävä ja tuettava pitkäaikaista strategista yhteistyötä ja toimien koordinointia yhteisössä, johon kuuluisi laaja, avoin, monitieteellinen ja moninainen joukko eurooppalaisia kyberturvallisuusteknologian kanssa tekemisissä olevia sidosryhmiä. Yhteisöön olisi kuuluttava tutkimusyhteisöjä, elinkeinoelämän toimijoita ja julkinen sektori. Yhteisön olisi erityisesti strategisen neuvoa-antavan ryhmän kautta tarjottava panos osaamiskeskuksen toimiin, monivuotiseen työohjelmaan ja vuotuiseen työohjelmaan. Yhteisön olisi myös hyödyttävä osaamiskeskuksen ja verkoston yhteisöä kehittävistä toimista, mutta sen ei olisi muutoin oltava etuoikeutetussa asemassa ehdotuspyynnöissä tai tarjouspyynnöissä. Yhteisön olisi muodostuttava kollektiivisista elimistä ja organisaatioista. Jotta osaamiskeskus ja sen elimet voivat hyötyä kaikesta kyberturvallisuusasiantuntemuksesta unionissa, osaamiskeskuksen ja sen elinten olisi samaan aikaan voitava käyttää myös ad hoc -asiantuntijoina toimivien luonnollisten henkilöiden asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(34)

Osaamiskeskuksen olisi edistettävä ja tuettava pitkäaikaista strategista yhteistyötä ja toimien koordinointia yhteisössä, johon kuuluisi laaja, avoin, monitieteellinen ja moninainen joukko eurooppalaisia kyberturvallisuusteknologian kanssa tekemisissä olevia sidosryhmiä. Yhteisöön olisi kuuluttava tutkimusyhteisöjä, elinkeinoelämän toimijoita ja julkinen sektori. Yhteisön olisi erityisesti strategisen neuvoa-antavan ryhmän kautta tarjottava panos osaamiskeskuksen toimiin, monivuotiseen työohjelmaan ja vuotuiseen työohjelmaan. Yhteisön olisi myös hyödyttävä osaamiskeskuksen ja verkoston yhteisöä kehittävistä toimista, mutta sen ei olisi muutoin oltava etuoikeutetussa asemassa ehdotuspyynnöissä tai tarjouspyynnöissä. Yhteisön olisi muodostuttava kollektiivisista elimistä ja organisaatioista. Jotta osaamiskeskus ja sen elimet voivat hyötyä kaikesta kyberturvallisuusasiantuntemuksesta unionissa, osaamiskeskuksen ja sen elinten olisi samaan aikaan voitava käyttää myös ad hoc -asiantuntijoina toimivien luonnollisten henkilöiden asiantuntemusta.

| (35) | Osaamiskeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä ja varmistettava synergiat ENISAn kanssa ja saatava rahoitusprioriteetteja määrittäessään ENISAlta asianmukaisia tietoja. |
| --- | --- |

(35)

Osaamiskeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä ja varmistettava synergiat ENISAn kanssa ja saatava rahoitusprioriteetteja määrittäessään ENISAlta asianmukaisia tietoja.

| (36) | Jotta voidaan vastata sekä kyberturvallisuusalan kysyntäpuolen että tarjontapuolen tarpeisiin, osaamiskeskuksen tehtävän tarjota kyberturvallisuuteen liittyvää tietämystä ja teknistä apua elinkeinoelämälle olisi koskettava sekä TVT-tuotteita, prosesseja ja palveluja että kaikkia muita teknologiatuotteita ja -prosesseja, joissa kyberturvallisuus on olennainen tekijä. Julkinen sektori voisi pyynnöstään myös saada tukea osaamiskeskukselta. |
| --- | --- |

(36)

Jotta voidaan vastata sekä kyberturvallisuusalan kysyntäpuolen että tarjontapuolen tarpeisiin, osaamiskeskuksen tehtävän tarjota kyberturvallisuuteen liittyvää tietämystä ja teknistä apua elinkeinoelämälle olisi koskettava sekä TVT-tuotteita, prosesseja ja palveluja että kaikkia muita teknologiatuotteita ja -prosesseja, joissa kyberturvallisuus on olennainen tekijä. Julkinen sektori voisi pyynnöstään myös saada tukea osaamiskeskukselta.

| (37) | Jotta voidaan aikaansaada kestävä kyberturvallisuusympäristö, on tärkeää, että sisäänrakennettua turvallisuutta käytetään periaatteena infrastruktuurien, tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä, ylläpitämisessä, käyttämisessä ja päivittämisessä erityisesti tukemalla uusimpia turvallisia kehitysmenetelmiä, riittävää turvallisuustestausta ja turvallisuustarkastuksia, asettamalla saataville päivityksiä, joilla korjataan tunnettuja haavoittuvuuksia tai uhkia viipymättä, ja mikäli mahdollista antamalla kolmansille osapuolille mahdollisuus luoda ja tarjota tuotteiden tavanomaisen käyttöiän päättymisen jälkeisiä päivityksiä. Sisäänrakennettu turvallisuus olisi varmistettava TVT-tuotteiden, palvelujen tai prosessin koko elinkaaren ajan ja kehitysprosesseilla, jotka muuttuvat jatkuvasti haitallisesta hyväksikäytöstä aiheutuvan haitan muodostaman riskin madaltamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Jotta voidaan aikaansaada kestävä kyberturvallisuusympäristö, on tärkeää, että sisäänrakennettua turvallisuutta käytetään periaatteena infrastruktuurien, tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä, ylläpitämisessä, käyttämisessä ja päivittämisessä erityisesti tukemalla uusimpia turvallisia kehitysmenetelmiä, riittävää turvallisuustestausta ja turvallisuustarkastuksia, asettamalla saataville päivityksiä, joilla korjataan tunnettuja haavoittuvuuksia tai uhkia viipymättä, ja mikäli mahdollista antamalla kolmansille osapuolille mahdollisuus luoda ja tarjota tuotteiden tavanomaisen käyttöiän päättymisen jälkeisiä päivityksiä. Sisäänrakennettu turvallisuus olisi varmistettava TVT-tuotteiden, palvelujen tai prosessin koko elinkaaren ajan ja kehitysprosesseilla, jotka muuttuvat jatkuvasti haitallisesta hyväksikäytöstä aiheutuvan haitan muodostaman riskin madaltamiseksi.

| (38) | Vaikka osaamiskeskuksen ja verkoston olisi pyrittävä synergioiden ja koordinoinnin tehostamiseen kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusulottuvuuksien välillä, Horisontti Euroopasta tämän asetuksen nojalla rahoitettavat hankkeet olisi toteutettava asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti; asetuksessa säädetään, että Horisontti Euroopassa toteutettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa on keskityttävä yksinomaisesti siviilisovelluksiin. |
| --- | --- |

(38)

Vaikka osaamiskeskuksen ja verkoston olisi pyrittävä synergioiden ja koordinoinnin tehostamiseen kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusulottuvuuksien välillä, Horisontti Euroopasta tämän asetuksen nojalla rahoitettavat hankkeet olisi toteutettava asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti; asetuksessa säädetään, että Horisontti Euroopassa toteutettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa on keskityttävä yksinomaisesti siviilisovelluksiin.

| (39) | Tätä asetusta sovelletaan pääasiassa siviiliasioihin, mutta jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisissa toimissa voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet tapauksissa, joissa sekä siviili- että sotilastehtäviä suorittavat viranomaiset toteuttavat kyberturvallisuuspolitiikkaa, ja niissä olisi varmistettava täydentävyys ja vältettävä päällekkäisyyttä puolustukseen liittyvien rahoitusvälineiden kanssa. |
| --- | --- |

(39)

Tätä asetusta sovelletaan pääasiassa siviiliasioihin, mutta jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisissa toimissa voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet tapauksissa, joissa sekä siviili- että sotilastehtäviä suorittavat viranomaiset toteuttavat kyberturvallisuuspolitiikkaa, ja niissä olisi varmistettava täydentävyys ja vältettävä päällekkäisyyttä puolustukseen liittyvien rahoitusvälineiden kanssa.

| (40) | Tällä asetuksella olisi varmistettava osaamiskeskuksen ja rahoitusta saavien yritysten vastuuvelvollisuus ja avoimuus asiaankuuluvien ohjelma-asetusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Tällä asetuksella olisi varmistettava osaamiskeskuksen ja rahoitusta saavien yritysten vastuuvelvollisuus ja avoimuus asiaankuuluvien ohjelma-asetusten mukaisesti.

| (41) | Käyttöönottohankkeiden toteutus, erityisesti unionin tasolla tai yhteishankintojen kautta käyttöönotettuja infrastruktuureja ja valmiuksia koskevat käyttöönottohankkeet, voitaisiin jakaa eri toteutusvaiheisiin, kuten erillisiin tarjouksiin laitesuunnittelusta ja ohjelmistoarkkitehtuurista, niiden tuotannosta ja niiden käytöstä ja huollosta, ja yritykset voisivat osallistua vain yhteen näistä vaiheista; lisäksi voitaisiin tarvittaessa vaatia, että edunsaajat yhdessä tai useammassa näistä vaiheista täyttävät tietyt ehdot eurooppalaisen omistajuuden tai hallinnan osalta. |
| --- | --- |

(41)

Käyttöönottohankkeiden toteutus, erityisesti unionin tasolla tai yhteishankintojen kautta käyttöönotettuja infrastruktuureja ja valmiuksia koskevat käyttöönottohankkeet, voitaisiin jakaa eri toteutusvaiheisiin, kuten erillisiin tarjouksiin laitesuunnittelusta ja ohjelmistoarkkitehtuurista, niiden tuotannosta ja niiden käytöstä ja huollosta, ja yritykset voisivat osallistua vain yhteen näistä vaiheista; lisäksi voitaisiin tarvittaessa vaatia, että edunsaajat yhdessä tai useammassa näistä vaiheista täyttävät tietyt ehdot eurooppalaisen omistajuuden tai hallinnan osalta.

| (42) | Ottaen huomioon ENISAn kyberturvallisuuteen liittyvä asiantuntemus ja sen tehtävä toimia kyberturvallisuutta koskevan neuvonnan ja asiantuntemuksen viitetahona unionin toimielimille, elimille ja virastoille sekä asiaankuuluville unionin sidosryhmille ja ottaen huomioon sen tehtäviensä kautta keräämä panos, ENISAn olisi osallistuttava aktiivisesti osaamiskeskuksen toimintaan, muun muassa ohjelman kehittämiseen, välttäen niiden toimien päällekkäisyyttä, erityisesti toimimalla pysyvänä tarkkailijana osaamiskeskuksen johtokunnassa. Ohjelman, vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman laatimisen osalta osaamiskeskuksen pääjohtajan ja johtokunnan olisi otettava huomioon mahdolliset asiaankuuluvat ENISAn antamat strategiset neuvot ja tiedot johtokunnan työjärjestyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Ottaen huomioon ENISAn kyberturvallisuuteen liittyvä asiantuntemus ja sen tehtävä toimia kyberturvallisuutta koskevan neuvonnan ja asiantuntemuksen viitetahona unionin toimielimille, elimille ja virastoille sekä asiaankuuluville unionin sidosryhmille ja ottaen huomioon sen tehtäviensä kautta keräämä panos, ENISAn olisi osallistuttava aktiivisesti osaamiskeskuksen toimintaan, muun muassa ohjelman kehittämiseen, välttäen niiden toimien päällekkäisyyttä, erityisesti toimimalla pysyvänä tarkkailijana osaamiskeskuksen johtokunnassa. Ohjelman, vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman laatimisen osalta osaamiskeskuksen pääjohtajan ja johtokunnan olisi otettava huomioon mahdolliset asiaankuuluvat ENISAn antamat strategiset neuvot ja tiedot johtokunnan työjärjestyksen mukaisesti.

| (43) | Jos kansalliset koordinointikeskukset ja yhteisöön kuuluvat oikeussubjektit saavat rahoitusosuuden unionin yleisestä talousarviosta, niiden olisi julkaistava tieto, että kyseessä olevat toimet toteutetaan osana tätä asetusta. |
| --- | --- |

(43)

Jos kansalliset koordinointikeskukset ja yhteisöön kuuluvat oikeussubjektit saavat rahoitusosuuden unionin yleisestä talousarviosta, niiden olisi julkaistava tieto, että kyseessä olevat toimet toteutetaan osana tätä asetusta.

| (44) | Unionin ja, suhteessa jäsenvaltioiden yhteisiin toimiin osoittamiin vapaaehtoisiin osuuksiin, jäsenvaltioiden olisi rahoitettava osaamiskeskuksen perustamisesta sekä osaamiskeskuksen hallinto- ja koordinointitoimista aiheutuvat kustannukset. Päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi kyseiset toimet eivät saisi saada samanaikaisesti osuutta muista unionin ohjelmista. |
| --- | --- |

(44)

Unionin ja, suhteessa jäsenvaltioiden yhteisiin toimiin osoittamiin vapaaehtoisiin osuuksiin, jäsenvaltioiden olisi rahoitettava osaamiskeskuksen perustamisesta sekä osaamiskeskuksen hallinto- ja koordinointitoimista aiheutuvat kustannukset. Päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi kyseiset toimet eivät saisi saada samanaikaisesti osuutta muista unionin ohjelmista.

| (45) | Johtokunnan, jonka olisi muodostuttava jäsenvaltioiden ja komission edustajista, olisi määriteltävä osaamiskeskuksen toiminnan yleinen suunta ja varmistettava, että osaamiskeskus hoitaa tehtäviään tämän asetuksen mukaisesti. Johtokunnan olisi hyväksyttävä ohjelma. |
| --- | --- |

(45)

Johtokunnan, jonka olisi muodostuttava jäsenvaltioiden ja komission edustajista, olisi määriteltävä osaamiskeskuksen toiminnan yleinen suunta ja varmistettava, että osaamiskeskus hoitaa tehtäviään tämän asetuksen mukaisesti. Johtokunnan olisi hyväksyttävä ohjelma.

| (46) | Johtokunnalle olisi annettava tarvittavat valtuudet hyväksyä osaamiskeskuksen talousarvio. Sen olisi valvottava talousarvion toteuttamista, vahvistettava tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt ja luotava avoimet menettelyt osaamiskeskuksen päätöksentekoa varten, mukaan lukien vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman hyväksyminen ohjelma huomioon ottaen. Johtokunnan olisi myös hyväksyttävä työjärjestyksensä, nimitettävä pääjohtaja sekä päätettävä pääjohtajan toimikauden jatkamisesta tai päättymisestä. |
| --- | --- |

(46)

Johtokunnalle olisi annettava tarvittavat valtuudet hyväksyä osaamiskeskuksen talousarvio. Sen olisi valvottava talousarvion toteuttamista, vahvistettava tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt ja luotava avoimet menettelyt osaamiskeskuksen päätöksentekoa varten, mukaan lukien vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman hyväksyminen ohjelma huomioon ottaen. Johtokunnan olisi myös hyväksyttävä työjärjestyksensä, nimitettävä pääjohtaja sekä päätettävä pääjohtajan toimikauden jatkamisesta tai päättymisestä.

| (47) | Johtokunnan olisi valvottava osaamiskeskuksen strategisia ja täytäntöönpanotoimia ja varmistettava kyseisten toimien yhteensovittaminen. Vuotuisessa kertomuksessaan osaamiskeskuksen olisi painotettava erityisesti saavuttamiaan strategisia tavoitteita ja tarvittaessa esitettävä toimia kyseisten strategisten tavoitteiden saavuttamisen parantamiseksi edelleen. |
| --- | --- |

(47)

Johtokunnan olisi valvottava osaamiskeskuksen strategisia ja täytäntöönpanotoimia ja varmistettava kyseisten toimien yhteensovittaminen. Vuotuisessa kertomuksessaan osaamiskeskuksen olisi painotettava erityisesti saavuttamiaan strategisia tavoitteita ja tarvittaessa esitettävä toimia kyseisten strategisten tavoitteiden saavuttamisen parantamiseksi edelleen.

| (48) | Osaamiskeskuksen moitteettoman ja tehokkaan toiminnan takaamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että johtokunnan jäseniksi nimitettävillä henkilöillä on riittävä ammatillinen asiantuntemus ja kokemus toiminnallisilta aloilta. Johtokunnan työn jatkuvuuden varmistamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä rajoittamaan johtokunnassa olevien edustajiensa vaihtuvuutta. |
| --- | --- |

(48)

Osaamiskeskuksen moitteettoman ja tehokkaan toiminnan takaamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että johtokunnan jäseniksi nimitettävillä henkilöillä on riittävä ammatillinen asiantuntemus ja kokemus toiminnallisilta aloilta. Johtokunnan työn jatkuvuuden varmistamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä rajoittamaan johtokunnassa olevien edustajiensa vaihtuvuutta.

| (49) | Ottaen huomioon osaamiskeskuksen erityisasema ja sen vastuu unionin varojen, erityisesti Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman varojen, hoitamisesta, komissiolla olisi oltava johtokunnassa 26 prosenttia unionin varoihin liittyviä päätöksiä koskevasta kokonaisäänimäärästä, jotta voidaan maksimoida kyseisten päätösten unionin tason lisäarvo ja varmistaa samalla, että kyseiset päätökset ovat laillisia ja yhdenmukaisia unionin prioriteettien kanssa. |
| --- | --- |

(49)

Ottaen huomioon osaamiskeskuksen erityisasema ja sen vastuu unionin varojen, erityisesti Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman varojen, hoitamisesta, komissiolla olisi oltava johtokunnassa 26 prosenttia unionin varoihin liittyviä päätöksiä koskevasta kokonaisäänimäärästä, jotta voidaan maksimoida kyseisten päätösten unionin tason lisäarvo ja varmistaa samalla, että kyseiset päätökset ovat laillisia ja yhdenmukaisia unionin prioriteettien kanssa.

| (50) | Osaamiskeskuksen moitteeton toiminta edellyttää, että sen pääjohtaja nimitetään avoimella tavalla ansioiden, todistuksin osoitettujen hallinnollisten taitojen ja johtamistaitojen sekä kyberturvallisuuden kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella ja että pääjohtajan tehtäviä hoidetaan täysin riippumattomasti. |
| --- | --- |

(50)

Osaamiskeskuksen moitteeton toiminta edellyttää, että sen pääjohtaja nimitetään avoimella tavalla ansioiden, todistuksin osoitettujen hallinnollisten taitojen ja johtamistaitojen sekä kyberturvallisuuden kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella ja että pääjohtajan tehtäviä hoidetaan täysin riippumattomasti.

| (51) | Osaamiskeskuksella olisi oltava strateginen neuvoa-antava ryhmä neuvoa-antavana elimenä. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän olisi annettava neuvoja osaamiskeskuksen ja yhteisön, jonka olisi muodostuttava yksityisen sektorin, kuluttajajärjestöjen, tiedemaailman ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien edustajista, välillä käytävän säännöllisen vuoropuhelun perusteella. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän olisi keskityttävä sidosryhmiä koskeviin asioihin ja saatettava ne johtokunnan ja pääjohtajan tietoon. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän tehtäviin olisi kuuluttava neuvonnan antaminen ohjelmasta, vuotuisesta työohjelmasta ja monivuotisesta työohjelmasta. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän eri sidosryhmien edustuksen olisi oltava tasapainoinen ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten edustukseen, jotta voidaan varmistaa, että sidosryhmät ovat asianmukaisesti edustettuja osaamiskeskuksen työskentelyssä. |
| --- | --- |

(51)

Osaamiskeskuksella olisi oltava strateginen neuvoa-antava ryhmä neuvoa-antavana elimenä. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän olisi annettava neuvoja osaamiskeskuksen ja yhteisön, jonka olisi muodostuttava yksityisen sektorin, kuluttajajärjestöjen, tiedemaailman ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien edustajista, välillä käytävän säännöllisen vuoropuhelun perusteella. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän olisi keskityttävä sidosryhmiä koskeviin asioihin ja saatettava ne johtokunnan ja pääjohtajan tietoon. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän tehtäviin olisi kuuluttava neuvonnan antaminen ohjelmasta, vuotuisesta työohjelmasta ja monivuotisesta työohjelmasta. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän eri sidosryhmien edustuksen olisi oltava tasapainoinen ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten edustukseen, jotta voidaan varmistaa, että sidosryhmät ovat asianmukaisesti edustettuja osaamiskeskuksen työskentelyssä.

| (52) | Jäsenvaltioiden osuudet osaamiskeskuksen varoihin voisivat olla rahoitusosuuksia tai luontoissuorituksia. Tällaiset rahoitusosuudet voisivat koostua esimerkiksi jäsenvaltion kyseisessä jäsenvaltiossa olevalle edunsaajalle antamasta avustuksesta, jolla täydennetään hankkeelle vuotuisen työohjelman puitteissa annettavaa unionin rahoitustukea. Toisaalta luontoissuorituksia tehtäisiin tyypillisesti, kun jäsenvaltion oikeussubjekti on itse unionin rahoitustuen edunsaaja. Esimerkiksi jos unioni tukee kansallisen koordinointikeskuksen toimea 50 prosentin rahoitusosuudella, jäljelle jäävät toiminnan kustannukset katsottaisiin luontoissuoritukseksi. Toinen esimerkki on se, että jos jäsenvaltion oikeussubjekti saa unionin rahoitustukea perustaakseen tai saattaakseen ajan tasalle infrastruktuurin, joka on määrä jakaa sidosryhmien kesken vuotuisen työohjelman mukaisesti, asiaan liittyvät kustannukset, joihin ei myönnetä tukea, katsottaisiin luontoissuorituksiksi. |
| --- | --- |

(52)

Jäsenvaltioiden osuudet osaamiskeskuksen varoihin voisivat olla rahoitusosuuksia tai luontoissuorituksia. Tällaiset rahoitusosuudet voisivat koostua esimerkiksi jäsenvaltion kyseisessä jäsenvaltiossa olevalle edunsaajalle antamasta avustuksesta, jolla täydennetään hankkeelle vuotuisen työohjelman puitteissa annettavaa unionin rahoitustukea. Toisaalta luontoissuorituksia tehtäisiin tyypillisesti, kun jäsenvaltion oikeussubjekti on itse unionin rahoitustuen edunsaaja. Esimerkiksi jos unioni tukee kansallisen koordinointikeskuksen toimea 50 prosentin rahoitusosuudella, jäljelle jäävät toiminnan kustannukset katsottaisiin luontoissuoritukseksi. Toinen esimerkki on se, että jos jäsenvaltion oikeussubjekti saa unionin rahoitustukea perustaakseen tai saattaakseen ajan tasalle infrastruktuurin, joka on määrä jakaa sidosryhmien kesken vuotuisen työohjelman mukaisesti, asiaan liittyvät kustannukset, joihin ei myönnetä tukea, katsottaisiin luontoissuorituksiksi.

| (53) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 asiaankuuluvien eturistiriitoja koskevien säännösten mukaisesti osaamiskeskuksella olisi oltava eturistiriitojen ehkäisemistä, havaitsemista, ratkaisemista ja hallintaa koskevat säännöt, joita sovelletaan sen jäseniin, elimiin ja henkilöstöön, johtokuntaan sekä strategiseen neuvoa-antavaan ryhmään ja yhteisöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava eturistiriitojen ehkäiseminen, havaitseminen ja ratkaiseminen kansallisten koordinointikeskusten osalta kansallisen oikeuden mukaisesti. Osaamiskeskuksen olisi myös sovellettava asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevaa asiaankuuluvaa unionin oikeutta, sellaisina kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (9). Osaamiskeskuksessa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (10). Osaamiskeskuksen olisi noudatettava tietojen käsittelyä koskevia unionin toimielimiin sovellettavia unionin oikeuden säännöksiä ja kansallista oikeutta, erityisesti kun on kyse arkaluonteisista turvallisuusluokittelemattomien ja EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelystä. |
| --- | --- |

(53)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 asiaankuuluvien eturistiriitoja koskevien säännösten mukaisesti osaamiskeskuksella olisi oltava eturistiriitojen ehkäisemistä, havaitsemista, ratkaisemista ja hallintaa koskevat säännöt, joita sovelletaan sen jäseniin, elimiin ja henkilöstöön, johtokuntaan sekä strategiseen neuvoa-antavaan ryhmään ja yhteisöön. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava eturistiriitojen ehkäiseminen, havaitseminen ja ratkaiseminen kansallisten koordinointikeskusten osalta kansallisen oikeuden mukaisesti. Osaamiskeskuksen olisi myös sovellettava asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevaa asiaankuuluvaa unionin oikeutta, sellaisina kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (9). Osaamiskeskuksessa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (10). Osaamiskeskuksen olisi noudatettava tietojen käsittelyä koskevia unionin toimielimiin sovellettavia unionin oikeuden säännöksiä ja kansallista oikeutta, erityisesti kun on kyse arkaluonteisista turvallisuusluokittelemattomien ja EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelystä.

| (54) | Unionin ja jäsenvaltioiden taloudelliset edut olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Unionin ja jäsenvaltioiden taloudelliset edut olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti.

| (55) | Osaamiskeskuksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla. Sen olisi annettava kaikki asianmukaiset tiedot ajoissa ja edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Osaamiskeskuksen johtokunnan ja strategisen neuvoa-antavan ryhmän työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(55)

Osaamiskeskuksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla. Sen olisi annettava kaikki asianmukaiset tiedot ajoissa ja edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Osaamiskeskuksen johtokunnan ja strategisen neuvoa-antavan ryhmän työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

| (56) | Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava osaamiskeskukseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. |
| --- | --- |

(56)

Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava osaamiskeskukseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden.

| (57) | Komission, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy osaamiskeskuksen tiloihin osaamiskeskuksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

(57)

Komission, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy osaamiskeskuksen tiloihin osaamiskeskuksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi.

| (58) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla yksin saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli vahvistaa unionin kilpailukykyä ja valmiuksia, säilyttää ja kehittää unionin kyberturvallisuusalan tutkimus-, teknologista ja teollista kapasiteettia, parantaa unionin kyberturvallisuustoimialan kilpailukykyä ja tehdä kyberturvallisuudesta kilpailuetu unionin muille toimialoille, koska olemassa olevat rajalliset resurssit ovat hajanaisia ja tarvittavat investoinnit ovat mittakaavaltaan suuria, vaan ne voidaan kyseisten toimien päällekkäisyyden välttämiseksi, investointien kriittisen massan saavuttamisen helpottamiseksi, kyseisen julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että korkeatasoista kyberturvallisuutta edistetään kaikissa jäsenvaltioissa, saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(58)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla yksin saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli vahvistaa unionin kilpailukykyä ja valmiuksia, säilyttää ja kehittää unionin kyberturvallisuusalan tutkimus-, teknologista ja teollista kapasiteettia, parantaa unionin kyberturvallisuustoimialan kilpailukykyä ja tehdä kyberturvallisuudesta kilpailuetu unionin muille toimialoille, koska olemassa olevat rajalliset resurssit ovat hajanaisia ja tarvittavat investoinnit ovat mittakaavaltaan suuria, vaan ne voidaan kyseisten toimien päällekkäisyyden välttämiseksi, investointien kriittisen massan saavuttamisen helpottamiseksi, kyseisen julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että korkeatasoista kyberturvallisuutta edistetään kaikissa jäsenvaltioissa, saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Osaamiskeskusta ja verkostoa koskevat yleiset säännökset ja periaatteet

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskus, jäljempänä ’osaamiskeskus’, ja kansallisten koordinointikeskusten verkosto, jäljempänä ’verkosto’. Siinä vahvistetaan kansallisten koordinointikeskusten nimeämistä ja kyberturvallisuuden osaamisyhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, perustamista koskevat säännöt.

2.   Osaamiskeskuksella on keskeinen rooli Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevan osan, erityisesti asetuksen (EU) 2021/694 6 artiklaan liittyvien toimien, täytäntöönpanossa, ja se osallistuu Horisontti Euroopan täytäntöönpanoon, ottaen erityisesti huomioon neuvoston päätöksen (EU) 2021/764 (12) liitteessä I olevan II pilarin 3.1.3 kohdan.

3.   Jäsenvaltiot osallistuvat kollektiivisesti osaamiskeskuksen ja verkoston työskentelyyn.

4.   Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa siltä osin kuin on kyse yleisestä turvallisuudesta, puolustuksesta, kansallisesta turvallisuudesta tai valtion toimista rikosoikeuden aloilla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’kyberturvallisuudella’ toimia, joita tarvitaan verkko- ja tietojärjestelmien, tällaisten järjestelmien käyttäjien ja muiden henkilöiden, joihin kohdistuu kyberuhkia, suojaamiseksi; |
| --- | --- |

1)

’kyberturvallisuudella’ toimia, joita tarvitaan verkko- ja tietojärjestelmien, tällaisten järjestelmien käyttäjien ja muiden henkilöiden, joihin kohdistuu kyberuhkia, suojaamiseksi;

| 2) | ’verkko- ja tietojärjestelmällä’ direktiivin (EU) 2016/1148 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyä verkko- ja tietojärjestelmää; |
| --- | --- |

2)

’verkko- ja tietojärjestelmällä’ direktiivin (EU) 2016/1148 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyä verkko- ja tietojärjestelmää;

| 3) | ’kyberturvallisuustuotteilla, -palveluilla ja -prosesseilla’ kaupallisia ja muita kuin kaupallisia TVT- tuotteita, -palveluja tai -prosesseja, joiden erityisenä tarkoituksena on verkko- ja tietojärjestelmien suojaaminen tai verkko- ja tietojärjestelmissä käsiteltyjen tai tallennettujen tietojen luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden sekä tällaisten järjestelmien käyttäjien ja muiden henkilöiden, joihin kohdistuu kyberuhkia, kyberturvallisuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

3)

’kyberturvallisuustuotteilla, -palveluilla ja -prosesseilla’ kaupallisia ja muita kuin kaupallisia TVT- tuotteita, -palveluja tai -prosesseja, joiden erityisenä tarkoituksena on verkko- ja tietojärjestelmien suojaaminen tai verkko- ja tietojärjestelmissä käsiteltyjen tai tallennettujen tietojen luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden sekä tällaisten järjestelmien käyttäjien ja muiden henkilöiden, joihin kohdistuu kyberuhkia, kyberturvallisuuden varmistaminen;

| 4) | ’kyberuhalla’ potentiaalista tilannetta, tapahtumaa tai toimintaa, joka voi vahingoittaa tai häiritä verkko- ja tietojärjestelmiä, tällaisten järjestelmien käyttäjiä ja muita henkilöitä tai muulla tavoin vaikuttaa näihin haitallisesti; |
| --- | --- |

4)

’kyberuhalla’ potentiaalista tilannetta, tapahtumaa tai toimintaa, joka voi vahingoittaa tai häiritä verkko- ja tietojärjestelmiä, tällaisten järjestelmien käyttäjiä ja muita henkilöitä tai muulla tavoin vaikuttaa näihin haitallisesti;

| 5) | ’yhteisellä toimella’ toimea, joka sisältyy vuotuiseen työohjelmaan ja saa rahoitustukea Horisontti Euroopasta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tai muista unionin ohjelmista sekä rahoituksena tai luontoissuorituksina annettavaa tukea yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta ja joka toteutetaan hankkeilla, joihin osallistuu edunsaajia, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioihin ja saavat rahoituksena tai luontoissuorituksina annettavaa tukea kyseisistä jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

5)

’yhteisellä toimella’ toimea, joka sisältyy vuotuiseen työohjelmaan ja saa rahoitustukea Horisontti Euroopasta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tai muista unionin ohjelmista sekä rahoituksena tai luontoissuorituksina annettavaa tukea yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta ja joka toteutetaan hankkeilla, joihin osallistuu edunsaajia, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioihin ja saavat rahoituksena tai luontoissuorituksina annettavaa tukea kyseisistä jäsenvaltioista;

| 6) | ’luontoissuorituksella’ tukikelpoisia kustannuksia, joita kansallisille koordinointikeskuksille ja muille julkisyhteisöille aiheutuu, kun ne osallistuvat tämän asetuksen nojalla rahoitettuihin hankkeisiin, kun kyseisiä kustannuksia ei rahoiteta unionin osuudella tai jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla; |
| --- | --- |

6)

’luontoissuorituksella’ tukikelpoisia kustannuksia, joita kansallisille koordinointikeskuksille ja muille julkisyhteisöille aiheutuu, kun ne osallistuvat tämän asetuksen nojalla rahoitettuihin hankkeisiin, kun kyseisiä kustannuksia ei rahoiteta unionin osuudella tai jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla;

| 7) | ’eurooppalaisella digitaali-innovointikeskittymällä’ asetuksen (EU) 2021/694 2 artiklan e alakohdassa määriteltyä eurooppalaista digitaali-innovointikeskittymää; |
| --- | --- |

7)

’eurooppalaisella digitaali-innovointikeskittymällä’ asetuksen (EU) 2021/694 2 artiklan e alakohdassa määriteltyä eurooppalaista digitaali-innovointikeskittymää;

| 8) | ’ohjelmalla’ kattavaa ja kestävää kyberturvallisuuden teollista, teknologista ja tutkimusstrategiaa, jossa esitetään strategiset suositukset Euroopan kyberturvallisuuden teollisen, teknologisen ja tutkimusalan kehitykselle ja kasvulle ja strategiset prioriteetit osaamiskeskuksen toimille ja joka ei ole sitova vuotuisia työohjelmia koskevien päätösten suhteen; |
| --- | --- |

8)

’ohjelmalla’ kattavaa ja kestävää kyberturvallisuuden teollista, teknologista ja tutkimusstrategiaa, jossa esitetään strategiset suositukset Euroopan kyberturvallisuuden teollisen, teknologisen ja tutkimusalan kehitykselle ja kasvulle ja strategiset prioriteetit osaamiskeskuksen toimille ja joka ei ole sitova vuotuisia työohjelmia koskevien päätösten suhteen;

| 9) | ’teknisellä avulla’ osaamiskeskuksen kansallisille koordinointikeskuksille tai yhteisölle antamaa apua niiden tehtävien suorittamisessa tarjoamalla tietämystä tai helpottamalla asiantuntemuksen saatavuutta kyberturvallisuustutkimuksen, -teknologian ja -teollisuuden alalla, helpottamalla verkostoitumista, lisäämällä tietoisuutta ja edistämällä yhteistyötä, tai osaamiskeskuksen yhdessä kansallisten koordinointikeskusten kanssa sidosryhmille antamaa apua sellaisten hankkeiden valmisteluun, jotka liittyvät osaamiskeskuksen ja verkoston missioon ja osaamiskeskuksen tavoitteisiin. |
| --- | --- |

9)

’teknisellä avulla’ osaamiskeskuksen kansallisille koordinointikeskuksille tai yhteisölle antamaa apua niiden tehtävien suorittamisessa tarjoamalla tietämystä tai helpottamalla asiantuntemuksen saatavuutta kyberturvallisuustutkimuksen, -teknologian ja -teollisuuden alalla, helpottamalla verkostoitumista, lisäämällä tietoisuutta ja edistämällä yhteistyötä, tai osaamiskeskuksen yhdessä kansallisten koordinointikeskusten kanssa sidosryhmille antamaa apua sellaisten hankkeiden valmisteluun, jotka liittyvät osaamiskeskuksen ja verkoston missioon ja osaamiskeskuksen tavoitteisiin.

3 artikla

Osaamiskeskuksen ja verkoston missio

1.   Osaamiskeskuksen ja verkoston missio on auttaa unionia

| a) | vahvistamaan sen johtajuutta ja strategista itsenäisyyttä kyberturvallisuuden alalla säilyttämällä ja kehittämällä unionin kyberturvallisuusalan tutkimus-, akateemista, yhteiskunnallista, teknologista ja teollista kapasiteettia ja valmiuksia, joita tarvitaan luottamuksen ja turvallisuuden vahvistamiseksi, mukaan lukien tietojen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus, digitaalisilla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

a)

vahvistamaan sen johtajuutta ja strategista itsenäisyyttä kyberturvallisuuden alalla säilyttämällä ja kehittämällä unionin kyberturvallisuusalan tutkimus-, akateemista, yhteiskunnallista, teknologista ja teollista kapasiteettia ja valmiuksia, joita tarvitaan luottamuksen ja turvallisuuden vahvistamiseksi, mukaan lukien tietojen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus, digitaalisilla sisämarkkinoilla;

| b) | tukemaan unionin teknologista kapasiteettia, valmiuksia ja osaamista verkko- ja tietojärjestelmien infrastruktuurin resilienssin ja luotettavuuden osalta, mukaan lukien kriittinen infrastruktuuri ja unionissa yleisesti käytetyt laitteistot ja ohjelmistot; ja |
| --- | --- |

b)

tukemaan unionin teknologista kapasiteettia, valmiuksia ja osaamista verkko- ja tietojärjestelmien infrastruktuurin resilienssin ja luotettavuuden osalta, mukaan lukien kriittinen infrastruktuuri ja unionissa yleisesti käytetyt laitteistot ja ohjelmistot; ja

| c) | parantamaan unionin kyberturvallisuustoimialan globaalia kilpailukykyä, varmistamaan korkeat kyberturvallisuusstandardit koko unionissa ja tekemään kyberturvallisuudesta kilpailuedun unionin muille toimialoille. |
| --- | --- |

c)

parantamaan unionin kyberturvallisuustoimialan globaalia kilpailukykyä, varmistamaan korkeat kyberturvallisuusstandardit koko unionissa ja tekemään kyberturvallisuudesta kilpailuedun unionin muille toimialoille.

2.   Osaamiskeskus ja verkosto hoitavat tehtävänsä tarvittaessa yhteistyössä ENISAn ja yhteisön kanssa.

3.   Osaamiskeskus käyttää asiaankuuluvia unionin rahoitusvaroja siten, että niillä edistetään 1 kohdassa säädettyä missiota asiaankuuluvat ohjelmat, erityisesti Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, perustavien säädösten mukaisesti.

4 artikla

Osaamiskeskuksen tavoitteet

1.   Osaamiskeskuksen yleisenä tavoitteena on edistää tutkimusta, innovointia ja käyttöönottoa kyberturvallisuuden alalla 3 artiklassa säädetyn mission täyttämiseksi.

2.   Osaamiskeskuksella on seuraavat erityiset tavoitteet:

| a) | tehostaa kyberturvallisuuskapasiteettia, -valmiuksia, -tietämystä ja -infrastruktuureja elinkeinoelämän, erityisesti pk-yritysten, tutkimusyhteisöjen, julkisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan hyväksi tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

a)

tehostaa kyberturvallisuuskapasiteettia, -valmiuksia, -tietämystä ja -infrastruktuureja elinkeinoelämän, erityisesti pk-yritysten, tutkimusyhteisöjen, julkisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan hyväksi tarpeen mukaan;

| b) | edistää kyberresilienssiä, kyberturvallisuuden parhaiden käytäntöjen omaksumista, sisäänrakennettua turvallisuuden periaatetta sekä digitaalisten tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden sertifiointia muiden julkisyhteisöjen toimia täydentävällä tavalla; |
| --- | --- |

b)

edistää kyberresilienssiä, kyberturvallisuuden parhaiden käytäntöjen omaksumista, sisäänrakennettua turvallisuuden periaatetta sekä digitaalisten tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden sertifiointia muiden julkisyhteisöjen toimia täydentävällä tavalla;

| c) | edistää vahvaa eurooppalaista kyberturvallisuusekosysteemiä, joka tuo yhteen kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. |
| --- | --- |

c)

edistää vahvaa eurooppalaista kyberturvallisuusekosysteemiä, joka tuo yhteen kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät.

3.   Osaamiskeskus toteuttaa 2 kohdassa tarkoitetut erityiset tavoitteet:

| a) | laatimalla strategiset suositukset kyberturvallisuusalan tutkimukselle, innovoinnille ja käyttöönotolle unionin oikeuden mukaisesti ja määrittämällä strategiset prioriteetit osaamiskeskuksen toimille; |
| --- | --- |

a)

laatimalla strategiset suositukset kyberturvallisuusalan tutkimukselle, innovoinnille ja käyttöönotolle unionin oikeuden mukaisesti ja määrittämällä strategiset prioriteetit osaamiskeskuksen toimille;

| b) | panemalla täytäntöön asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien mukaiset toimet asiaankuuluvien työohjelmien ja kyseiset rahoitusohjelmat perustavien unionin säädösten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

panemalla täytäntöön asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien mukaiset toimet asiaankuuluvien työohjelmien ja kyseiset rahoitusohjelmat perustavien unionin säädösten mukaisesti;

| c) | edistämällä yhteistyötä ja koordinointia kansallisten koordinointikeskusten kesken sekä yhteisön kanssa ja sisällä; ja |
| --- | --- |

c)

edistämällä yhteistyötä ja koordinointia kansallisten koordinointikeskusten kesken sekä yhteisön kanssa ja sisällä; ja

| d) | hankkimalla ja käyttämällä TVT-infrastruktuuria ja -palveluja tarvittaessa 5 artiklassa säädettyjen tehtävien täyttämiseksi ja 5 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyjen asiaankuuluvien työohjelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

hankkimalla ja käyttämällä TVT-infrastruktuuria ja -palveluja tarvittaessa 5 artiklassa säädettyjen tehtävien täyttämiseksi ja 5 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyjen asiaankuuluvien työohjelmien mukaisesti.

5 artikla

Osaamiskeskuksen tehtävät

1.   Missionsa ja tavoitteidensa toteuttamiseksi osaamiskeskuksella on seuraavat tehtävät:

| a) | strategiset tehtävät; ja |
| --- | --- |

a)

strategiset tehtävät; ja

| b) | täytäntöönpanotehtävät. |
| --- | --- |

b)

täytäntöönpanotehtävät.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut strategiset tehtävät koostuvat seuraavista:

| a) | ohjelman täytäntöönpanon kehittäminen ja seuraaminen; |
| --- | --- |

a)

ohjelman täytäntöönpanon kehittäminen ja seuraaminen;

| b) | seuraavien toteuttaminen ohjelman ja monivuotisen työohjelman avulla välttäen samalla toimien päällekkäisyyttä ENISAn kanssa ja ottaen huomioon tarpeen saada aikaan synergioita Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevien ja muiden osien välillä:






  i) | prioriteettien määritteleminen osaamiskeskuksen työlle, joka koskee






  1) | kyberturvallisuusalan tutkimuksen ja innovoinnin, joka kattaa koko innovointisyklin, tehostamista ja kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin käyttöönoton tehostamista; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

seuraavien toteuttaminen ohjelman ja monivuotisen työohjelman avulla välttäen samalla toimien päällekkäisyyttä ENISAn kanssa ja ottaen huomioon tarpeen saada aikaan synergioita Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevien ja muiden osien välillä:

i)

prioriteettien määritteleminen osaamiskeskuksen työlle, joka koskee

1)

kyberturvallisuusalan tutkimuksen ja innovoinnin, joka kattaa koko innovointisyklin, tehostamista ja kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin käyttöönoton tehostamista;

| 2) | kyberturvallisuuden teollisen, teknologisen ja tutkimuskapasiteetin, -valmiuksien ja -infrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

2)

kyberturvallisuuden teollisen, teknologisen ja tutkimuskapasiteetin, -valmiuksien ja -infrastruktuurin kehittämistä;

| 3) | kyberturvallisuuteen ja teknologiaan liittyvien taitojen ja osaamisen vahvistamista teollisuudessa, teknologiassa ja tutkimuksessa ja kaikilla asiaankuuluvilla koulutustasoilla, sukupuolten tasapuolista edustusta tukien; |
| --- | --- |

3)

kyberturvallisuuteen ja teknologiaan liittyvien taitojen ja osaamisen vahvistamista teollisuudessa, teknologiassa ja tutkimuksessa ja kaikilla asiaankuuluvilla koulutustasoilla, sukupuolten tasapuolista edustusta tukien;

| 4) | kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien käyttöönottoa; |
| --- | --- |

4)

kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien käyttöönottoa;

| 5) | 3 artiklassa säädettyä missiota edistävien kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien markkinoille saattamisen tukemista; |
| --- | --- |

5)

3 artiklassa säädettyä missiota edistävien kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien markkinoille saattamisen tukemista;

| 6) | kysyntäpuolen teollisuuden ja muiden käyttäjien sekä pyynnöstä viranomaisten tukemista viimeisimmän kehityksen mukaisten kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien omaksumisessa ja integroimisessa; |
| --- | --- |

6)

kysyntäpuolen teollisuuden ja muiden käyttäjien sekä pyynnöstä viranomaisten tukemista viimeisimmän kehityksen mukaisten kyberturvallisuustuotteiden, -palvelujen ja -prosessien omaksumisessa ja integroimisessa;

| ii) | kyberturvallisuustoimialan, erityisesti pk-yritysten, tukeminen kyberturvallisuutta koskevan unionin huippuosaamisen, kapasiteetin ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi, myös yhteyksien luomiseksi potentiaalisiin markkinoihin ja käyttöönottomahdollisuuksiin ja investointien houkuttelemiseksi; ja |
| --- | --- |

ii)

kyberturvallisuustoimialan, erityisesti pk-yritysten, tukeminen kyberturvallisuutta koskevan unionin huippuosaamisen, kapasiteetin ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi, myös yhteyksien luomiseksi potentiaalisiin markkinoihin ja käyttöönottomahdollisuuksiin ja investointien houkuttelemiseksi; ja

| iii) | tuen ja teknisen avun antaminen kyberturvallisuusalan startup-yrityksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille, järjestöille, yksittäisille asiantuntijoille ja kansalaisteknologiahankkeille; |
| --- | --- |

iii)

tuen ja teknisen avun antaminen kyberturvallisuusalan startup-yrityksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille, järjestöille, yksittäisille asiantuntijoille ja kansalaisteknologiahankkeille;

| c) | synergioiden varmistaminen asiaankuuluvien unionin toimielinten, elinten ja laitosten, erityisesti ENISAn, välillä ja yhteistyö näiden kanssa välttäen samalla toimien päällekkäisyyttä kyseisten unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa; |
| --- | --- |

c)

synergioiden varmistaminen asiaankuuluvien unionin toimielinten, elinten ja laitosten, erityisesti ENISAn, välillä ja yhteistyö näiden kanssa välttäen samalla toimien päällekkäisyyttä kyseisten unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa;

| d) | kansallisten koordinointikeskusten koordinointi verkoston kautta ja säännöllisen asiantuntemuksen vaihdon varmistaminen; |
| --- | --- |

d)

kansallisten koordinointikeskusten koordinointi verkoston kautta ja säännöllisen asiantuntemuksen vaihdon varmistaminen;

| e) | kyberturvallisuuden teollista, teknologista ja tutkimusalaa koskevan asiantuntijaneuvonnan antaminen jäsenvaltioille niiden pyynnöstä, myös teknologian hankintojen ja käyttöönoton osalta; |
| --- | --- |

e)

kyberturvallisuuden teollista, teknologista ja tutkimusalaa koskevan asiantuntijaneuvonnan antaminen jäsenvaltioille niiden pyynnöstä, myös teknologian hankintojen ja käyttöönoton osalta;

| f) | yhteistyön helpottaminen ja asiantuntemuksen jakaminen kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti yhteisön jäsenten, keskuudessa; |
| --- | --- |

f)

yhteistyön helpottaminen ja asiantuntemuksen jakaminen kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti yhteisön jäsenten, keskuudessa;

| g) | osallistuminen osaamiskeskuksen missioon, tavoitteisiin ja tehtäviin liittyviin unionin, kansallisiin ja kansainvälisiin konferensseihin, messuihin ja foorumeihin näkemysten jakamiseksi ja asiaankuuluvien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi muiden osallistujien kanssa; |
| --- | --- |

g)

osallistuminen osaamiskeskuksen missioon, tavoitteisiin ja tehtäviin liittyviin unionin, kansallisiin ja kansainvälisiin konferensseihin, messuihin ja foorumeihin näkemysten jakamiseksi ja asiaankuuluvien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi muiden osallistujien kanssa;

| h) | tutkimus- ja innovointihankkeiden tulosten käytön helpottaminen kyberturvallisuustuotteiden-, palvelujen ja -prosessien kehittämiseen liittyvissä toimissa pyrkien samalla välttämään toimien hajanaisuutta ja päällekkäisyyttä ja toistaen hyviä kyberturvallisuuskäytäntöjä ja kyberturvallisuustuotteita, -palveluja ja -prosesseja, erityisesti pk-yritysten kehittämiä ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja hyödyntäviä käytäntöjä, tuotteita, palveluja ja prosesseja. |
| --- | --- |

h)

tutkimus- ja innovointihankkeiden tulosten käytön helpottaminen kyberturvallisuustuotteiden-, palvelujen ja -prosessien kehittämiseen liittyvissä toimissa pyrkien samalla välttämään toimien hajanaisuutta ja päällekkäisyyttä ja toistaen hyviä kyberturvallisuuskäytäntöjä ja kyberturvallisuustuotteita, -palveluja ja -prosesseja, erityisesti pk-yritysten kehittämiä ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja hyödyntäviä käytäntöjä, tuotteita, palveluja ja prosesseja.

3.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotehtävät koostuvat seuraavista:

| a) | verkoston ja yhteisön työn koordinointi ja hallinnointi 3 artiklassa esitetyn mission toteuttamiseksi, erityisesti tukemalla kyberturvallisuusalan startup-yrityksiä, pk-yrityksiä, mikroyrityksiä, järjestöjä ja kansalaisteknologiahankkeita unionissa ja parantamalla niiden mahdollisuuksia hyödyntää asiantuntemusta, saada rahoitusta, houkutella investointeja ja päästä markkinoille; |
| --- | --- |

a)

verkoston ja yhteisön työn koordinointi ja hallinnointi 3 artiklassa esitetyn mission toteuttamiseksi, erityisesti tukemalla kyberturvallisuusalan startup-yrityksiä, pk-yrityksiä, mikroyrityksiä, järjestöjä ja kansalaisteknologiahankkeita unionissa ja parantamalla niiden mahdollisuuksia hyödyntää asiantuntemusta, saada rahoitusta, houkutella investointeja ja päästä markkinoille;

| b) | vuotuisen työohjelman laatiminen ja täytäntöönpano ohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti kyberturvallisuutta koskevien osien osalta seuraaviin liittyvien:






  i) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, erityisesti asetuksen (EU) 2021/694 6 artiklaan liittyvät toimet, |
| --- | --- | --- |

b)

vuotuisen työohjelman laatiminen ja täytäntöönpano ohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti kyberturvallisuutta koskevien osien osalta seuraaviin liittyvien:

i)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, erityisesti asetuksen (EU) 2021/694 6 artiklaan liittyvät toimet,

| ii) | yhteiset toimet, jotka saavat tukea Horisontti Euroopan kyberturvallisuutta koskevien säännösten mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon päätöksen (EU) 2021/764 liitteessä I olevan II pilarin 3.1.3 kohdan, monivuotisen työohjelman ja Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti; ja |
| --- | --- |

ii)

yhteiset toimet, jotka saavat tukea Horisontti Euroopan kyberturvallisuutta koskevien säännösten mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon päätöksen (EU) 2021/764 liitteessä I olevan II pilarin 3.1.3 kohdan, monivuotisen työohjelman ja Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti; ja

| iii) | muut ohjelmat, kun niistä säädetään asiaankuuluvissa unionin säädöksissä; |
| --- | --- |

iii)

muut ohjelmat, kun niistä säädetään asiaankuuluvissa unionin säädöksissä;

| c) | tarvittaessa asetuksen (EU) 2021/694 7 artiklassa säädetyn kehittynyttä digitaalista osaamista koskevan erityistavoitteen 4 saavuttamisen tukeminen yhteistyössä eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien kanssa; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa asetuksen (EU) 2021/694 7 artiklassa säädetyn kehittynyttä digitaalista osaamista koskevan erityistavoitteen 4 saavuttamisen tukeminen yhteistyössä eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien kanssa;

| d) | kyberturvallisuusalan teollisuutta, teknologiaa ja tutkimusta koskevan asiantuntijoiden neuvonnan antaminen komissiolle tämän laatiessa luonnoksia työohjelmiksi päätöksen (EU) 2021/764 13 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

d)

kyberturvallisuusalan teollisuutta, teknologiaa ja tutkimusta koskevan asiantuntijoiden neuvonnan antaminen komissiolle tämän laatiessa luonnoksia työohjelmiksi päätöksen (EU) 2021/764 13 artiklan nojalla;

| e) | TVT-infrastruktuurin käyttöönoton toteuttaminen tai mahdollistaminen ja tällaisen infrastruktuurin hankkimisen helpottaminen yhteiskunnan, elinkeinoelämän ja julkisen sektorin hyväksi jäsenvaltioiden, tutkimusyhteisöjen ja keskeisten palvelujen tarjoajien pyynnöstä muun muassa jäsenvaltioiden osuuksien ja yhteisiä toimia koskevan unionin rahoituksen avulla ohjelman, vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

TVT-infrastruktuurin käyttöönoton toteuttaminen tai mahdollistaminen ja tällaisen infrastruktuurin hankkimisen helpottaminen yhteiskunnan, elinkeinoelämän ja julkisen sektorin hyväksi jäsenvaltioiden, tutkimusyhteisöjen ja keskeisten palvelujen tarjoajien pyynnöstä muun muassa jäsenvaltioiden osuuksien ja yhteisiä toimia koskevan unionin rahoituksen avulla ohjelman, vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti;

| f) | tietoisuuden lisääminen osaamiskeskuksen ja verkoston missiosta ja osaamiskeskuksen tavoitteista ja tehtävistä; |
| --- | --- |

f)

tietoisuuden lisääminen osaamiskeskuksen ja verkoston missiosta ja osaamiskeskuksen tavoitteista ja tehtävistä;

| g) | rajoittamatta Horisontti Euroopasta rahoitettavien hankkeiden siviililuonnetta synergioiden ja koordinoinnin lisääminen kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusulottuvuuksien välillä asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 mukaisesti helpottamalla seuraavien vaihtoa:






  i) | tietämys ja tiedot kaksikäyttöteknologioista ja -sovelluksista; |
| --- | --- | --- |

g)

rajoittamatta Horisontti Euroopasta rahoitettavien hankkeiden siviililuonnetta synergioiden ja koordinoinnin lisääminen kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusulottuvuuksien välillä asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 mukaisesti helpottamalla seuraavien vaihtoa:

i)

tietämys ja tiedot kaksikäyttöteknologioista ja -sovelluksista;

| ii) | tulokset, vaatimukset ja parhaat käytännöt; ja |
| --- | --- |

ii)

tulokset, vaatimukset ja parhaat käytännöt; ja

| iii) | tiedot asiaankuuluvien unionin ohjelmien prioriteeteista. |
| --- | --- |

iii)

tiedot asiaankuuluvien unionin ohjelmien prioriteeteista.

4.   Osaamiskeskus toteuttaa 1 kohdassa säädetyt tehtävänsä läheisessä yhteistyössä verkoston kanssa.

5.   Asetuksen (EU) 2021/695 6 artiklan mukaisesti ja edellyttäen, että tehdään varainhoitoasetuksen 2 artiklan 18 alakohdassa määritelty rahoitusosuussopimus, osaamiskeskukselle voidaan antaa tehtäväksi niiden Horisontti Euroopan kyberturvallisuutta koskevien osien täytäntöönpano, joita jäsenvaltiot eivät yhteisrahoita, ottaen erityisesti huomioon päätöksen (EU) 2021/764 liitteessä I olevan II pilarin 3.1.3 kohdan.

6 artikla

Kansallisten koordinointikeskusten nimeäminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on 29 päivään joulukuuta 2021 mennessä nimettävä yksi oikeussubjekti, joka täyttää 5 kohdassa vahvistetut kriteerit toimiakseen kyseisen jäsenvaltion kansallisena koordinointikeskuksena tämän asetuksen soveltamiseksi. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava kyseinen oikeussubjekti viipymättä johtokunnalle. Tällainen oikeussubjekti voi olla kyseisessä jäsenvaltiossa jo perustettu oikeussubjekti.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä määräaikaa pidennetään ajanjaksolla, jonka kuluessa komissio antaa 2 kohdassa tarkoitetun lausunnon.

2.   Jäsenvaltio voi milloin tahansa pyytää komissiolta lausuntoa siitä, onko oikeussubjektilla, jonka jäsenvaltio on nimennyt tai aikoo nimetä toimimaan kansallisena koordinointikeskuksenaan, tarvittava kyky hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio antaa lausuntonsa kyseiselle jäsenvaltiolle kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltion pyynnöstä.

3.   Johtokunta merkitsee luetteloon jäsenvaltion tekemän, 1 kohdassa tarkoitetun oikeussubjektin ilmoittamisen perusteella kyseisen oikeussubjektin kansalliseksi koordinointikeskukseksi viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ilmoittamisesta. Osaamiskeskus julkaisee nimitettyjen kansallisten koordinointikeskusten luettelon.

4.   Jäsenvaltio voi milloin tahansa nimetä uuden oikeussubjektin toimimaan kansallisena koordinointikeskuksenaan tämän asetuksen soveltamiseksi. Uuden oikeussubjektin nimeämiseen sovelletaan 1, 2 ja 3 kohtaa.

5.   Kansallisen koordinointikeskuksen on oltava julkisyhteisö tai oikeussubjekti, jonka enemmistöomistus on jäsenvaltiolla, joka hoitaa julkisia hallinnollisia tehtäviä kansallisen lainsäädännön nojalla, mukaan lukien valtuutuksen avulla, ja jolla on kyky tukea osaamiskeskusta ja verkostoa niiden tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyn mission toteuttamisessa. Sillä on joko oltava tai sen on voitava saada käyttöönsä kyberturvallisuusalan tutkimus- ja teknologista asiantuntemusta. Sillä on oltava valmiudet ylläpitää toimivia yhteyksiä elinkeinoelämään, julkiseen sektoriin, akateemiseen ja tutkimusyhteisöön ja kansalaisiin sekä direktiivin (EU) 2016/1148 mukaisesti nimettyihin viranomaisiin, ja koordinoida toimintaansa niiden kanssa.

6.   Kansallinen koordinointikeskus voi milloin tahansa pyytää, että niillä tunnustetaan olevan tarvittava kyky hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 mukaisesti. Komissio arvioi kolmen kuukauden kuluessa tällaisesta pyynnöstä, onko kyseisellä kansallisella koordinointikeskuksella tällainen kyky ja antaa päätöksen.

Jos komissio on antanut myönteisen lausunnon jäsenvaltiolle 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, kyseisen lausunnon katsotaan olevan päätös sen tunnustamisesta, että asiaankuuluvalla oikeussubjektilla on tarvittava kyky tätä kohtaa sovellettaessa.

Komissio antaa viimeistään 29 päivänä elokuuta 2021 johtokuntaa kuultuaan suuntaviivoja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta arvioinnista, mukaan lukien kuvaus tunnustamisen edellytyksistä ja siitä, miten lausunnot ja arvioinnit tehdään.

Ennen 2 kohdassa tarkoitetun lausunnon ja tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen antamista komissio ottaa huomioon kaikki pyynnön esittäneen kansallisen koordinointikeskuksen toimittamat tiedot ja asiakirjat.

Päätös siitä, että kansallisella koordinointikeskuksella ei tunnusteta olevan tarvittavaa kykyä hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi, on perusteltava asianmukaisesti, ja siinä on esitettävä vaatimukset, joita pyynnön esittänyt kansallinen koordinointikeskus ei ole vielä täyttänyt ja jotka oikeuttavat tunnustamatta jättämistä koskevan päätöksen. Kansallinen koordinointikeskus, jonka tunnustamista koskeva pyyntö on hylätty, voi milloin tahansa esittää pyyntönsä uudelleen lisätietojen kanssa.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallista koordinointikeskusta koskevista muutoksista, kuten muutoksista kansallisen koordinointikeskuksen kokoonpanossa, kansallisen koordinointikeskuksen oikeudellisessa muodossa tai muissa asiaankuuluvissa näkökohdissa, jotka vaikuttavat sen kykyyn hallinnoida varoja tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio voi tällaiset tiedot saatuaan tarkistaa päätöstä, jolla tunnustetaan tai jätetään tunnustamatta se, että kansallisella koordinointikeskuksella on tarvittava kyky hallinnoida varoja, vastaavasti.

7.   Verkosto koostuu kaikista jäsenvaltioiden kansallisista koordinointikeskuksista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet johtokunnalle.

7 artikla

Kansallisten koordinointikeskusten tehtävät

1.   Kansallisten koordinointikeskusten tehtävinä on

| a) | toimia yhteisön kansallisen tason yhteyspisteinä tukeakseen osaamiskeskusta sen mission ja tavoitteiden saavuttamisessa, etenkin yhteisön koordinoinnissa yhteisön jäsenten niiden jäsenvaltioissa tapahtuvan koordinoinnin avulla; |
| --- | --- |

a)

toimia yhteisön kansallisen tason yhteyspisteinä tukeakseen osaamiskeskusta sen mission ja tavoitteiden saavuttamisessa, etenkin yhteisön koordinoinnissa yhteisön jäsenten niiden jäsenvaltioissa tapahtuvan koordinoinnin avulla;

| b) | tarjota asiantuntemusta ja antaa aktiivinen panos 5 artiklan 2 kohdassa säädettyihin strategisiin tehtäviin ottaen huomioon kyberturvallisuutta koskevat asiaankuuluvat kansalliset ja alueelliset haasteet eri aloilla; |
| --- | --- |

b)

tarjota asiantuntemusta ja antaa aktiivinen panos 5 artiklan 2 kohdassa säädettyihin strategisiin tehtäviin ottaen huomioon kyberturvallisuutta koskevat asiaankuuluvat kansalliset ja alueelliset haasteet eri aloilla;

| c) | edistää, kannustaa ja helpottaa kansalaisyhteiskunnan, elinkeinoelämän, erityisesti startup- ja pk-yritysten, akateemisten ja tutkimusyhteisöjen sekä muiden sidosryhmien osallistumista rajat ylittäviin hankkeisiin kansallisella tasolla ja asiaankuuluvista unionin ohjelmista rahoitettuihin kyberturvallisuustoimiin; |
| --- | --- |

c)

edistää, kannustaa ja helpottaa kansalaisyhteiskunnan, elinkeinoelämän, erityisesti startup- ja pk-yritysten, akateemisten ja tutkimusyhteisöjen sekä muiden sidosryhmien osallistumista rajat ylittäviin hankkeisiin kansallisella tasolla ja asiaankuuluvista unionin ohjelmista rahoitettuihin kyberturvallisuustoimiin;

| d) | antaa teknistä apua sidosryhmille tukemalla niitä osaamiskeskuksen hallinnoimien hankkeiden sovellusvaiheessa tämän mission ja tavoitteiden osalta ja noudattaen täysin moitteettoman varainhoidon sääntöjä erityisesti eturistiriitojen osalta; |
| --- | --- |

d)

antaa teknistä apua sidosryhmille tukemalla niitä osaamiskeskuksen hallinnoimien hankkeiden sovellusvaiheessa tämän mission ja tavoitteiden osalta ja noudattaen täysin moitteettoman varainhoidon sääntöjä erityisesti eturistiriitojen osalta;

| e) | pyrkiä luomaan synergioita asiaankuuluvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien kanssa, kuten kyberturvallisuuden alan tutkimusta, kehitystä ja innovointia koskevat kansalliset politiikat, erityisesti kansallisissa kyberturvallisuusstrategioissa esitettyjen politiikkojen kanssa; |
| --- | --- |

e)

pyrkiä luomaan synergioita asiaankuuluvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien kanssa, kuten kyberturvallisuuden alan tutkimusta, kehitystä ja innovointia koskevat kansalliset politiikat, erityisesti kansallisissa kyberturvallisuusstrategioissa esitettyjen politiikkojen kanssa;

| f) | toteuttaa erityistoimia, joihin osaamiskeskus on myöntänyt avustuksia, myös antamalla varainhoitoasetuksen 204 artiklan mukaisesti rahoitustukea kolmansille osapuolille asianomaisissa avustussopimuksissa määriteltyjen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

toteuttaa erityistoimia, joihin osaamiskeskus on myöntänyt avustuksia, myös antamalla varainhoitoasetuksen 204 artiklan mukaisesti rahoitustukea kolmansille osapuolille asianomaisissa avustussopimuksissa määriteltyjen ehtojen mukaisesti;

| g) | toimia yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa, kun on kyse mahdollisesta osallistumisesta kyberturvallisuuden koulutusohjelmien edistämiseen ja levittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen osalta ja ottaen huomioon ENISAn asiaankuuluvat tehtävät; |
| --- | --- |

g)

toimia yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa, kun on kyse mahdollisesta osallistumisesta kyberturvallisuuden koulutusohjelmien edistämiseen ja levittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen osalta ja ottaen huomioon ENISAn asiaankuuluvat tehtävät;

| h) | tehdä tunnetuksi verkoston, yhteisön ja osaamiskeskuksen työtä ja levittää sen tuloksia kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

h)

tehdä tunnetuksi verkoston, yhteisön ja osaamiskeskuksen työtä ja levittää sen tuloksia kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla;

| i) | arvioida sellaisten oikeussubjektien, jotka ovat sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon kuin kansallinen koordinointikeskus, pyyntöjä liittyä yhteisöön; |
| --- | --- |

i)

arvioida sellaisten oikeussubjektien, jotka ovat sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon kuin kansallinen koordinointikeskus, pyyntöjä liittyä yhteisöön;

| j) | tukea ja edistää asiaankuuluvien oikeussubjektien osallistumista osaamiskeskuksesta, verkostosta ja yhteisöstä johtuviin toimiin sekä seurata tarvittaessa kyberturvallisuuden tutkimukseen, kehitykseen ja käyttöönottoon osallistumisen tasoa ja julkisen rahoitustuen määrää. |
| --- | --- |

j)

tukea ja edistää asiaankuuluvien oikeussubjektien osallistumista osaamiskeskuksesta, verkostosta ja yhteisöstä johtuviin toimiin sekä seurata tarvittaessa kyberturvallisuuden tutkimukseen, kehitykseen ja käyttöönottoon osallistumisen tasoa ja julkisen rahoitustuen määrää.

2.   Tämän artiklan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi kolmansille osapuolille annettava rahoitustuki voidaan antaa missä tahansa varainhoitoasetuksen 125 artiklassa määritellyssä unionin tuen muodossa, myös kertakorvauksina.

3.   Kansalliset koordinointikeskukset voivat tämän asetuksen 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteella saada unionilta varainhoitoasetuksen 195 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdan mukaisen avustuksen tässä artiklassa säädettyjen tehtävien toteuttamista varten.

4.   Kansallisten koordinointikeskusten on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä verkoston kautta.

8 artikla

Kyberturvallisuuden osaamisyhteisö

1.   Yhteisö edistää osaamiskeskuksen ja verkoston 3 artiklassa säädetyn mission toteuttamista sekä parantaa, jakaa ja levittää kyberturvallisuutta koskevaa asiantuntemusta kaikkialla unionissa.

2.   Yhteisö koostuu elinkeinoelämästä, mukaan lukien pk-yritykset, akateemisista ja tutkimusorganisaatioista, muista asiaankuuluvista kansalaisyhteiskunnan järjestöistä sekä tarvittaessa asiaankuuluvista eurooppalaisista standardointiorganisaatioista, julkisyhteisöistä ja muista oikeussubjekteista, jotka työskentelevät operatiivisten ja teknisten kyberturvallisuuskysymysten parissa, ja tapauksen mukaan sellaisten alojen sidosryhmistä, joiden intressinä kyberturvallisuus on ja joilla on kyberturvallisuuteen liittyviä haasteita. Yhteisö kokoaa yhteen kyberturvallisuusalan teknologiseen, teolliseen, akateemiseen ja tutkimuskapasiteettiin liittyvät keskeiset sidosryhmät unionissa. Siinä ovat mukana kansalliset koordinointikeskukset, eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät tapauksen mukaan sekä unionin toimielimet, elimet ja laitokset, joilla on asiaankuuluvaa asiantuntemusta, kuten ENISA.

3.   Ainoastaan jäsenvaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit on rekisteröitävä yhteisön jäseniksi. Niiden on osoitettava, että ne pystyvät edistämään missiota, ja niillä on oltava kyberturvallisuutta koskevaa asiantuntemusta ainakin yhdellä seuraavista aloista

| a) | tiedemaailma, tutkimus tai innovointi; |
| --- | --- |

a)

tiedemaailma, tutkimus tai innovointi;

| b) | teollinen tai tuotteiden kehittäminen; |
| --- | --- |

b)

teollinen tai tuotteiden kehittäminen;

| c) | koulutus; |
| --- | --- |

c)

koulutus;

| d) | tietoturva tai toimet häiriöihin reagoimiseksi; |
| --- | --- |

d)

tietoturva tai toimet häiriöihin reagoimiseksi;

| e) | etiikka; |
| --- | --- |

e)

etiikka;

| f) | muodolliset ja tekniset standardoinnit ja eritelmät. |
| --- | --- |

f)

muodolliset ja tekniset standardoinnit ja eritelmät.

4.   Osaamiskeskuksen on rekisteröitävä oikeussubjektit niiden pyynnöstä yhteisön jäseniksi sen jälkeen, kun sen jäsenvaltion kansallinen koordinointikeskus, johon kyseiset oikeussubjektit ovat sijoittautuneet, on vahvistanut, että kyseiset oikeussubjektit täyttävät tämän artiklan 3 kohdassa vahvistetut kriteerit. Tässä arvioinnissa on myös otettava huomioon kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tekemä asiaankuuluva kansallinen arviointi turvallisuusperusteista. Tällaisten rekisteröintien kestoa ei saa rajoittaa, mutta osaamiskeskus voi peruuttaa sen milloin tahansa, jos asiaankuuluva kansallinen koordinointikeskus katsoo, että asianomainen oikeussubjekti ei enää täytä tämän artiklan 3 kohdassa vahvistettuja kriteereitä tai siihen sovelletaan varainhoitoasetuksen 136 artiklaa, tai perustelluista turvallisuusperusteista. Jos yhteisön jäsenyys peruutetaan turvallisuussyistä, peruuttamispäätöksen on oltava oikeasuhteinen ja perusteltu. Kansallisten koordinointikeskusten on pyrittävä varmistamaan sidosryhmien tasapainoinen edustus yhteisössä ja aktiivisesti kannustettava erityisesti pk-yritysten osallistumista.

5.   Kansallisia koordinointikeskuksia kannustetaan tekemään yhteistyötä verkoston välityksellä, jotta voidaan yhdenmukaistaa tapa, jolla ne soveltavat 3 kohdassa säädettyjä kriteerejä ja 4 kohdassa tarkoitettuja oikeussubjektien arviointi- ja rekisteröintimenettelyjä.

6.   Osaamiskeskuksen on rekisteröitävä asiaankuuluvat unionin toimielimet, elimet ja laitokset yhteisön jäseniksi sen jälkeen, kun se on suorittanut arvioinnin sen vahvistamiseksi, että kyseinen unionin toimielin, elin tai laitos täyttää tämän artiklan 3 kohdassa vahvistetut kriteerit. Tällaisten rekisteröintien kestoa ei saa rajoittaa, mutta osaamiskeskus voi peruuttaa sen milloin tahansa, jos se katsoo, että unionin toimielin, elin tai laitos ei enää täytä tämän artiklan 3 kohdassa vahvistettuja kriteereitä tai siihen sovelletaan varainhoitoasetuksen 136 artiklaa.

7.   Unionin toimielinten, elinten ja laitosten edustajat voivat osallistua yhteisön työhön.

8.   Yhteisön jäseneksi rekisteröity oikeussubjekti nimeää omat edustajansa varmistaakseen tehokkaan vuoropuhelun. Kyseisillä edustajilla on oltava asiantuntemusta kyberturvallisuusalan tutkimuksen, -teknologian tai -teollisuuden osalta. Johtokunta voi määritellä vaatimukset tarkemmin rajoittamatta tarpeettomasti oikeussubjekteja niiden edustajien nimeämisessä.

9.   Yhteisö antaa työryhmiensä ja erityisesti strategisen neuvoa-antavan ryhmän välityksellä pääjohtajalle ja johtokunnalle strategista neuvontaa ohjelmasta, vuotuisesta työohjelmasta ja monivuotisesta työohjelmasta johtokunnan työjärjestyksen mukaisesti.

9 artikla

Yhteisön jäsenten tehtävät

Yhteisön jäsenten on

| a) | tuettava osaamiskeskusta tämän mission ja tavoitteiden saavuttamisessa ja toimittava tätä varten tiiviissä yhteistyössä osaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten kanssa; |
| --- | --- |

a)

tuettava osaamiskeskusta tämän mission ja tavoitteiden saavuttamisessa ja toimittava tätä varten tiiviissä yhteistyössä osaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten kanssa;

| b) | tarvittaessa osallistuttava viralliseen tai epäviralliseen toimintaan ja 13 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettuihin työryhmiin vuotuisessa työohjelmassa esitettyjen erityistoimien toteuttamiseksi; ja |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa osallistuttava viralliseen tai epäviralliseen toimintaan ja 13 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettuihin työryhmiin vuotuisessa työohjelmassa esitettyjen erityistoimien toteuttamiseksi; ja

| c) | tarvittaessa tuettava osaamiskeskusta ja kansallisia koordinointikeskuksia erityishankkeiden edistämisessä. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa tuettava osaamiskeskusta ja kansallisia koordinointikeskuksia erityishankkeiden edistämisessä.

10 artikla

Osaamiskeskuksen yhteistyö unionin muiden toimielinten, elinten ja laitosten sekä kansainvälisten organisaatioiden kanssa

1.   Varmistaakseen yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden ja välttäen samalla toimien päällekkäisyyttä osaamiskeskus tekee yhteistyötä asianomaisten unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa, mukaan lukien ENISA, Euroopan ulkosuhdehallinto, komission yhteisen tutkimuskeskuksen pääosasto, komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2021/173 (13) perustetut Euroopan tutkimusneuvoston täytäntöönpanoelin ja Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto, asiaankuuluvat eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (14) perustettu Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastossa toimiva Euroopan kyberrikostorjuntakeskus, Euroopan puolustusvirasto tämän asetuksen 5 artiklassa säädettyjen tehtävien osalta ja muut asiaankuuluvat unionin yksiköt. Osaamiskeskus voi tarvittaessa tehdä yhteistyötä myös kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi tapahtua työjärjestelyjen puitteissa. Kyseiset järjestelyt on toimitettava johtokunnalle hyväksyntää varten. Turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtamisen on tapahduttava 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtyjen hallinnollisten järjestelyjen puitteissa.

II LUKU

Osaamiskeskuksen Organisaatio

11 artikla

Jäsenyys ja rakenne

1.   Osaamiskeskuksen jäseninä ovat unioni, jota edustaa komissio, ja jäsenvaltiot.

2.   Osaamiskeskuksen rakenteessa on varmistettava 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttaminen ja 5 artiklassa säädetyt tehtävät, ja siihen kuuluvat

| a) | johtokunta; |
| --- | --- |

a)

johtokunta;

| b) | pääjohtaja; |
| --- | --- |

b)

pääjohtaja;

| c) | strateginen neuvoa-antava ryhmä. |
| --- | --- |

c)

strateginen neuvoa-antava ryhmä.

I jakso

Johtokunta

12 artikla

Johtokunnan kokoonpano

1.   Johtokunnassa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta ja unionin puolesta toimivat kaksi edustajaa komissiosta.

2.   Kullakin johtokunnan jäsenellä on varajäsen. Kyseinen varajäsen edustaa jäsentä tämän ollessa poissa.

3.   Jäsenvaltioiden nimittämät johtokunnan jäsenet ja varajäsenet ovat jäsenvaltionsa julkisen sektorin henkilöstöä, ja heidät nimitetään seuraavien perusteella: heidän kyberturvallisuuden tutkimuksen, teknologian ja teollisuuden alan tietämyksensä, heidän kykynsä varmistaa toimien ja kantojen koordinointi kansallisten koordinointikeskustensa kanssa tai heidän asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaitonsa. Komissio nimittää omat johtokunnan jäsenet ja varajäsenet heidän kyberturvallisuuden tai teknologian alan tietämyksensä tai asianmukaisten johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaitojensa sekä sen perusteella, että he pystyvät varmistamaan koordinoinnin ja synergiat ja, siinä määrin kuin mahdollista, yhteiset aloitteet eri alakohtaisten tai horisontaalisten unionin politiikkojen, joihin kyberturvallisuus liittyy, välillä. Johtokunnan toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta johtokunnassa. Komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen johtokunnassa.

4.   Johtokunnan jäsenten ja varajäsenten toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia.

5.   Johtokunnan jäsenet varmistavat, että osaamiskeskuksen missio, tavoitteet, identiteetti ja riippumattomuus turvataan ja että sen toimet ovat kyseisen mission ja kyseisten tavoitteiden mukaisia itsenäisellä ja avoimella tavalla.

6.   Johtokunta voi tarvittaessa kutsua tarkkailijoita osallistumaan kokouksiinsa, mukaan lukien asiaankuuluvien unionin toimielinten, elinten ja laitosten edustajat ja yhteisön jäsenet.

7.   ENISAn edustaja on pysyvänä tarkkailijana johtokunnassa. Johtokunta voi kutsua edustajan strategisesta neuvoa-antavasta ryhmästä osallistumaan kokouksiinsa.

8.   Pääjohtaja osallistuu johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

13 artikla

Johtokunnan tehtävät

1.   Johtokunnalla on yleinen vastuu osaamiskeskuksen strategisista linjanvedoista ja toiminnasta, ja se valvoo sen toimien toteuttamista, ja sillä on vastuu kaikista tehtävistä, joita ei ole nimenomaisesti osoitettu pääjohtajalle.

2.   Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. Kyseisessä työjärjestyksessä on määrättävä erityisistä menettelyistä eturistiriitojen määrittämiseksi ja välttämiseksi ja varmistettava arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus.

3.   Johtokunta tekee erityisesti seuraavat tarvittavat strategiset päätökset:

| a) | ohjelman kehittäminen ja hyväksyminen ja sen täytäntöönpanon seuranta; |
| --- | --- |

a)

ohjelman kehittäminen ja hyväksyminen ja sen täytäntöönpanon seuranta;

| b) | unionin poliittiset painopisteet ja ohjelma huomioon ottaen monivuotisen työohjelman hyväksyminen; työohjelmaan sisältyvät sellaiset yhteiset, teolliset, teknologiset ja tutkimukseen liittyvät prioriteetit, jotka perustuvat jäsenvaltioiden yhteistyössä yhteisön kanssa määrittämiin tarpeisiin ja joihin on kohdistettava unionin rahoitustukea, mukaan lukien keskeiset teknologiat ja alat unionin omien kyberturvallisuusvalmiuksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

b)

unionin poliittiset painopisteet ja ohjelma huomioon ottaen monivuotisen työohjelman hyväksyminen; työohjelmaan sisältyvät sellaiset yhteiset, teolliset, teknologiset ja tutkimukseen liittyvät prioriteetit, jotka perustuvat jäsenvaltioiden yhteistyössä yhteisön kanssa määrittämiin tarpeisiin ja joihin on kohdistettava unionin rahoitustukea, mukaan lukien keskeiset teknologiat ja alat unionin omien kyberturvallisuusvalmiuksien kehittämiseksi;

| c) | vuotuisen työohjelman hyväksyminen asiaankuuluvien unionin varojen toteuttamiseksi, erityisesti Horisontti Euroopan, siltä osin kuin jäsenvaltiot yhteisrahoittavat sen kyberturvallisuutta koskevia osia vapaaehtoisesti, ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevien osien osalta, osaamiskeskuksen monivuotisen työohjelman ja Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

vuotuisen työohjelman hyväksyminen asiaankuuluvien unionin varojen toteuttamiseksi, erityisesti Horisontti Euroopan, siltä osin kuin jäsenvaltiot yhteisrahoittavat sen kyberturvallisuutta koskevia osia vapaaehtoisesti, ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kyberturvallisuutta koskevien osien osalta, osaamiskeskuksen monivuotisen työohjelman ja Horisontti Euroopan strategisen suunnitteluprosessin mukaisesti;

| d) | osaamiskeskuksen vuosittaisen tilinpäätöksen, taseen sekä vuotuisen toimintakertomuksen hyväksyminen pääjohtajan ehdotuksen perusteella; |
| --- | --- |

d)

osaamiskeskuksen vuosittaisen tilinpäätöksen, taseen sekä vuotuisen toimintakertomuksen hyväksyminen pääjohtajan ehdotuksen perusteella;

| e) | osaamiskeskuksen omien varainhoitosääntöjen hyväksyminen varainhoitoasetuksen 70 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

osaamiskeskuksen omien varainhoitosääntöjen hyväksyminen varainhoitoasetuksen 70 artiklan mukaisesti;

| f) | osana vuotuista työohjelmaa varojen osoittaminen unionin talousarviosta unionin ja jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä toimia koskeviin aiheisiin; |
| --- | --- |

f)

osana vuotuista työohjelmaa varojen osoittaminen unionin talousarviosta unionin ja jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä toimia koskeviin aiheisiin;

| g) | osana vuotuista työohjelmaa ja tämän alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukaisesti ja asetuksia (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 noudattaen tämän alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen yhteisten toimien kuvausten hyväksyminen ja tällaisten yhteisten toimien täytäntöönpanon edellytysten vahvistaminen; |
| --- | --- |

g)

osana vuotuista työohjelmaa ja tämän alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukaisesti ja asetuksia (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 noudattaen tämän alakohdan f alakohdassa tarkoitettujen yhteisten toimien kuvausten hyväksyminen ja tällaisten yhteisten toimien täytäntöönpanon edellytysten vahvistaminen;

| h) | pääjohtajan nimitysmenettelyn hyväksyminen ja pääjohtajan nimittäminen tai erottaminen, hänen toimikautensa jatkaminen, pääjohtajan ohjaaminen ja hänen suoriutumisensa valvominen; |
| --- | --- |

h)

pääjohtajan nimitysmenettelyn hyväksyminen ja pääjohtajan nimittäminen tai erottaminen, hänen toimikautensa jatkaminen, pääjohtajan ohjaaminen ja hänen suoriutumisensa valvominen;

| i) | suuntaviivojen hyväksyminen oikeussubjektien arvioimiseksi ja rekisteröimiseksi yhteisön jäseniksi; |
| --- | --- |

i)

suuntaviivojen hyväksyminen oikeussubjektien arvioimiseksi ja rekisteröimiseksi yhteisön jäseniksi;

| j) | 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen työjärjestelyjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

j)

10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen työjärjestelyjen hyväksyminen;

| k) | tilinpitäjän nimittäminen; |
| --- | --- |

k)

tilinpitäjän nimittäminen;

| l) | osaamiskeskuksen vuotuisen talousarvion, mukaan lukien vastaava henkilöstötaulukko, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien lukumäärä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna, hyväksyminen; |
| --- | --- |

l)

osaamiskeskuksen vuotuisen talousarvion, mukaan lukien vastaava henkilöstötaulukko, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien lukumäärä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna, hyväksyminen;

| m) | osaamiskeskusta koskevien avoimuussääntöjen ja eturistiriitojen ehkäisemis- ja hallinnointisääntöjen, myös johtokunnan jäsenten osalta, hyväksyminen delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 42 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

m)

osaamiskeskusta koskevien avoimuussääntöjen ja eturistiriitojen ehkäisemis- ja hallinnointisääntöjen, myös johtokunnan jäsenten osalta, hyväksyminen delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 42 artiklan mukaisesti;

| n) | työryhmien perustamisesta päättäminen yhteisössä ottaen tarvittaessa huomioon strategisen neuvoa-antavan ryhmän antaman neuvonnan; |
| --- | --- |

n)

työryhmien perustamisesta päättäminen yhteisössä ottaen tarvittaessa huomioon strategisen neuvoa-antavan ryhmän antaman neuvonnan;

| o) | strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten nimittäminen; |
| --- | --- |

o)

strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten nimittäminen;

| p) | strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten kulujen korvaamista koskevien sääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

p)

strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten kulujen korvaamista koskevien sääntöjen hyväksyminen;

| q) | seurantamekanismin perustaminen sen varmistamiseksi, että osaamiskeskuksen hallinnoimien asiaankuuluvien varojen toteuttaminen tehdään ohjelman, mission, monivuotisen työohjelman sekä niiden ohjelmien sääntöjen mukaisesti, joista asiaankuuluva rahoitus on peräisin; |
| --- | --- |

q)

seurantamekanismin perustaminen sen varmistamiseksi, että osaamiskeskuksen hallinnoimien asiaankuuluvien varojen toteuttaminen tehdään ohjelman, mission, monivuotisen työohjelman sekä niiden ohjelmien sääntöjen mukaisesti, joista asiaankuuluva rahoitus on peräisin;

| r) | säännöllisen vuoropuhelun varmistaminen ja toimivan yhteistyömekanismin luominen yhteisön kanssa; |
| --- | --- |

r)

säännöllisen vuoropuhelun varmistaminen ja toimivan yhteistyömekanismin luominen yhteisön kanssa;

| s) | osaamiskeskuksen viestintäpolitiikan vahvistaminen pääjohtajan suosituksen perusteella; |
| --- | --- |

s)

osaamiskeskuksen viestintäpolitiikan vahvistaminen pääjohtajan suosituksen perusteella;

| t) | tarvittaessa neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) säädettyjen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, täytäntöönpanosääntöjen vahvistaminen tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

t)

tarvittaessa neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) säädettyjen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, täytäntöönpanosääntöjen vahvistaminen tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| u) | tarvittaessa niiden sääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat kansallisten asiantuntijoiden tilapäistä siirtoa osaamiskeskukseen ja harjoittelijoiden käyttämistä 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

u)

tarvittaessa niiden sääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat kansallisten asiantuntijoiden tilapäistä siirtoa osaamiskeskukseen ja harjoittelijoiden käyttämistä 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| v) | osaamiskeskuksen turvallisuussääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

v)

osaamiskeskuksen turvallisuussääntöjen hyväksyminen;

| w) | petosten ja korruption torjuntaa koskevan strategian, joka on oikeassa suhteessa petos- ja korruptioriskeihin nähden, hyväksyminen ja kattavien toimenpiteiden hyväksyminen unionin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti sellaisten henkilöiden suojelemiseksi, jotka ilmoittavat unionin oikeuden rikkomisesta, ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysin; |
| --- | --- |

w)

petosten ja korruption torjuntaa koskevan strategian, joka on oikeassa suhteessa petos- ja korruptioriskeihin nähden, hyväksyminen ja kattavien toimenpiteiden hyväksyminen unionin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti sellaisten henkilöiden suojelemiseksi, jotka ilmoittavat unionin oikeuden rikkomisesta, ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysin;

| x) | tarvittaessa rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoisen rahoitusosuuden ja luontoissuorituksen laskentamenetelmän hyväksyminen asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 tai muun sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

x)

tarvittaessa rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoisen rahoitusosuuden ja luontoissuorituksen laskentamenetelmän hyväksyminen asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 tai muun sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;

| y) | vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman yhteydessä yhdenmukaisuuden ja synergioiden varmistaminen niiden Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Horisontti Euroopan osien kanssa, joita osaamiskeskus ei hallinnoi, sekä muiden unionin ohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

y)

vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman yhteydessä yhdenmukaisuuden ja synergioiden varmistaminen niiden Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Horisontti Euroopan osien kanssa, joita osaamiskeskus ei hallinnoi, sekä muiden unionin ohjelmien kanssa;

| z) | vuotuisen kertomuksen hyväksyminen osaamiskeskuksen strategisten tavoitteiden ja prioriteettien täytäntöönpanosta sekä tarvittaessa suosituksen hyväksyminen kyseisten tavoitteiden ja prioriteettien paremmaksi toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

z)

vuotuisen kertomuksen hyväksyminen osaamiskeskuksen strategisten tavoitteiden ja prioriteettien täytäntöönpanosta sekä tarvittaessa suosituksen hyväksyminen kyseisten tavoitteiden ja prioriteettien paremmaksi toteuttamiseksi.

Siltä osin kuin vuotuiseen työohjelmaan sisältyy yhteisiä toimia, siihen on sisällyttävä tietoja jäsenvaltioiden vapaaehtoisista osuuksista yhteisiin toimiin. Ehdotuksissa, erityisesti vuotuista työohjelmaa koskevassa ehdotuksessa, on tarvittaessa arvioitava tarvetta noudattaa tämän asetuksen 33 artiklassa vahvistettuja turvallisuussääntöjä, mukaan lukien asetuksen (EU) 2021/695 20 artiklan mukainen turvallisuuden itsearviointimenettely.

4.   Pääjohtaja ja johtokunta ottavat 3 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen päätösten osalta huomioon ENISAn antaman asiaankuuluvan strategisen neuvonnan ja panoksen johtokunnan työjärjestyksen mukaisesti.

5.   Johtokunta vastaa sen varmistamisesta, että 38 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanokertomuksessa ja arvioinnissa olevia suosituksia seurataan asianmukaisesti.

14 artikla

Johtokunnan puheenjohtaja ja kokoukset

1.   Johtokunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kolmen vuoden pituiseksi kaudeksi. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikautta voidaan jatkaa kerran johtokunnan päätöksellä. Jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan jäsenyys johtokunnassa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy samaan aikaan ilman eri toimenpiteitä. Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estynyt. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen.

2.   Johtokunta pitää sääntömääräisen kokouksen vähintään kolme kertaa vuodessa. Se voi järjestää ylimääräisiä kokouksia komission pyynnöstä, kaikkien jäsentensä kolmasosan pyynnöstä, puheenjohtajan pyynnöstä tai pääjohtajan tehtäviensä hoitamiseksi esittämästä pyynnöstä.

3.   Pääjohtaja osallistuu johtokunnan keskusteluihin, jollei johtokunta toisin päätä, mutta hänellä ei ole äänioikeutta.

4.   Johtokunta voi tapauskohtaisesti kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina.

5.   Puheenjohtaja voi kutsua yhteisön edustajat osallistumaan johtokunnan kokouksiin, mutta heillä ei ole äänioikeutta.

6.   Johtokunnan jäsenillä ja varajäsenillä voi olla kokouksissa avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei johtokunnan työjärjestyksestä muuta johdu.

7.   Osaamiskeskus huolehtii johtokunnan sihteeristötehtävistä.

15 artikla

Johtokunnan äänestyssäännöt

1.   Johtokunta käyttää keskusteluissaan yhteisymmärrykseen perustuvaa lähestymistapaa. Jos johtokunnan jäsenet eivät pääse yhteisymmärrykseen, on järjestettävä äänestys.

2.   Jos johtokunta ei pääse asiasta yhteisymmärrykseen, se tekee päätöksensä vähintään 75 prosentin enemmistöllä kaikkien jäsentensä äänistä siten, että komission edustajat muodostavat kyseistä tarkoitusta varten yhden jäsenen. Poissa oleva johtokunnan jäsen voi siirtää äänioikeutensa varajäsenelleen tai jos hänen varajäsenensä on poissa, toiselle jäsenelle. Johtokunnan jäsen voi edustaa enintään yhtä toista jäsentä.

3.   Johtokunnan päätökset 13 artiklan 3 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitetuista yhteisistä toimista ja niiden hallinnoinnista tehdään seuraavasti:

| a) | 13 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetut päätökset osoittaa varoja unionin talousarviosta yhteisiin toimiin ja päätökset tällaisten yhteisten toimien sisällyttämisestä vuotuiseen työohjelmaan tehdään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

13 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetut päätökset osoittaa varoja unionin talousarviosta yhteisiin toimiin ja päätökset tällaisten yhteisten toimien sisällyttämisestä vuotuiseen työohjelmaan tehdään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| b) | osallistuvat jäsenvaltiot ja komissio tekevät 13 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetut päätökset, jotka koskevat yhteisten toimien kuvausta ja joissa vahvistetaan edellytykset niiden täytäntöönpanolle, edellyttäen että jäsenten äänioikeudet ovat suhteessa niiden 13 artiklan 3 kohdan x alakohdan nojalla hyväksytyn menetelmän mukaisesti laskettuihin osuuksiin kyseiseen yhteiseen toimeen. |
| --- | --- |

b)

osallistuvat jäsenvaltiot ja komissio tekevät 13 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetut päätökset, jotka koskevat yhteisten toimien kuvausta ja joissa vahvistetaan edellytykset niiden täytäntöönpanolle, edellyttäen että jäsenten äänioikeudet ovat suhteessa niiden 13 artiklan 3 kohdan x alakohdan nojalla hyväksytyn menetelmän mukaisesti laskettuihin osuuksiin kyseiseen yhteiseen toimeen.

4.   Edellä olevan 13 artiklan 3 kohdan b, c, d, e, f, k, l, p, q, t,u w, x ja y alakohdan nojalla tehtyjen päätösten osalta komissiolla on 26 prosenttia äänten kokonaismäärästä johtokunnassa.

5.   Muiden kuin 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa tarkoitettujen päätösten osalta kullakin jäsenvaltiolla ja unionilla on yksi ääni. Komission kaksi edustajaa antavat yhdessä unionin äänen.

6.   Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen.

II jakso

Pääjohtaja

16 artikla

Pääjohtajan nimittäminen, erottaminen ja toimikauden jatkaminen

1.   Pääjohtajan on oltava henkilö, jolla on asiantuntemusta ja tunnustettu asema aloilla, joilla osaamiskeskus toimii.

2.   Pääjohtaja otetaan palvelukseen osaamiskeskuksen väliaikaisena toimihenkilönä palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

3.   Johtokunta nimittää pääjohtajan avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä valintamenettelyä noudattaen komission esittämän ehdokasluettelon perusteella.

4.   Johtokunnan puheenjohtaja tekee pääjohtajan työsopimuksen osaamiskeskuksen puolesta.

5.   Pääjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Ennen kyseisen kauden loppua komissio laatii arvion, jossa otetaan huomioon pääjohtajan tehtävän hoidon arviointi ja osaamiskeskuksen tulevat tehtävät ja haasteet.

6.   Johtokunta voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 5 kohdassa tarkoitettu arviointi, jatkaa pääjohtajan toimikautta kerran enintään neljäksi vuodeksi.

7.   Pääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei saa osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn.

8.   Pääjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan johtokunnan päätöksellä, jonka johtokunta tekee sellaisen ehdotuksen perusteella, jonka on esittänyt komissio tai vähintään 50 prosenttia jäsenvaltioista.

17 artikla

Pääjohtajan tehtävät

1.   Pääjohtaja vastaa osaamiskeskuksen toiminnoista ja päivittäisestä johtamisesta ja on sen laillinen edustaja. Pääjohtaja vastaa toiminnastaan johtokunnalle ja suorittaa tehtävänsä täysin itsenäisesti hänelle annetun toimivallan puitteissa. Osaamiskeskuksen henkilöstö tukee pääjohtajaa.

2.   Pääjohtaja suorittaa riippumattomalla tavalla ainakin seuraavat tehtävät:

| a) | panee täytäntöön johtokunnan tekemät päätökset; |
| --- | --- |

a)

panee täytäntöön johtokunnan tekemät päätökset;

| b) | tukee johtokuntaa sen työssä, huolehtii sihteeristötehtävistä sen kokouksissa ja antaa kaikki sen tehtävien suorittamiseksi tarvittavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

tukee johtokuntaa sen työssä, huolehtii sihteeristötehtävistä sen kokouksissa ja antaa kaikki sen tehtävien suorittamiseksi tarvittavat tiedot;

| c) | kuultuaan johtokuntaa ja komissiota sekä ottaen huomioon kansallisten koordinointikeskusten ja yhteisön panoksen laatii ja toimittaa johtokunnan hyväksyttäväksi ohjelman sekä ohjelman mukaisesti luonnoksen osaamiskeskuksen vuotuiseksi työohjelmaksi ja luonnoksen osaamiskeskuksen monivuotiseksi työohjelmaksi, joissa esitetään vuotuisen työohjelman toteuttamiseksi tarvittavien ehdotuspyyntöjen, kiinnostuksenilmaisupyyntöjen ja tarjouspyyntöjen laajuus sekä vastaavat jäsenvaltioiden ja komission ehdottamat menoarviot; |
| --- | --- |

c)

kuultuaan johtokuntaa ja komissiota sekä ottaen huomioon kansallisten koordinointikeskusten ja yhteisön panoksen laatii ja toimittaa johtokunnan hyväksyttäväksi ohjelman sekä ohjelman mukaisesti luonnoksen osaamiskeskuksen vuotuiseksi työohjelmaksi ja luonnoksen osaamiskeskuksen monivuotiseksi työohjelmaksi, joissa esitetään vuotuisen työohjelman toteuttamiseksi tarvittavien ehdotuspyyntöjen, kiinnostuksenilmaisupyyntöjen ja tarjouspyyntöjen laajuus sekä vastaavat jäsenvaltioiden ja komission ehdottamat menoarviot;

| d) | valmistelee ja toimittaa johtokunnan hyväksyttäväksi vuotuisen talousarvioesityksen, mukaan lukien 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitettu vastaava henkilöstötaulukko, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien lukumäärä palkkaluokittain ja tehtäväryhmittäin sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna; |
| --- | --- |

d)

valmistelee ja toimittaa johtokunnan hyväksyttäväksi vuotuisen talousarvioesityksen, mukaan lukien 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitettu vastaava henkilöstötaulukko, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien lukumäärä palkkaluokittain ja tehtäväryhmittäin sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna;

| e) | toteuttaa vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman ja raportoi siitä johtokunnalle; |
| --- | --- |

e)

toteuttaa vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman ja raportoi siitä johtokunnalle;

| f) | valmistelee luonnoksen osaamiskeskuksen vuotuiseksi toimintakertomukseksi, mukaan lukien tiedot vastaavista menoista sekä ohjelman ja monivuotisen työohjelman toteuttamisesta; tarvittaessa kertomukseen liitetään mukaan ehdotuksia strategisten tavoitteiden ja prioriteettien toteuttamisen parantamiseksi edelleen, strategisten tavoitteiden ja prioriteettien uudelleenmuotoilemiseksi tai niiden toteuttamisen parantamiseksi ja uudelleenmuotoilemiseksi; |
| --- | --- |

f)

valmistelee luonnoksen osaamiskeskuksen vuotuiseksi toimintakertomukseksi, mukaan lukien tiedot vastaavista menoista sekä ohjelman ja monivuotisen työohjelman toteuttamisesta; tarvittaessa kertomukseen liitetään mukaan ehdotuksia strategisten tavoitteiden ja prioriteettien toteuttamisen parantamiseksi edelleen, strategisten tavoitteiden ja prioriteettien uudelleenmuotoilemiseksi tai niiden toteuttamisen parantamiseksi ja uudelleenmuotoilemiseksi;

| g) | varmistaa osaamiskeskuksen toimintaa koskevien tehokkaiden seuranta- ja arviointimenettelyjen toteuttamisen; |
| --- | --- |

g)

varmistaa osaamiskeskuksen toimintaa koskevien tehokkaiden seuranta- ja arviointimenettelyjen toteuttamisen;

| h) | laatii toimintasuunnitelman, joka perustuu 38 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanokertomuksen ja arvioinnin päätelmiin, ja toimittaa kahden vuoden välein kertomukset edistymisestä Euroopan parlamentille ja komissiolle; |
| --- | --- |

h)

laatii toimintasuunnitelman, joka perustuu 38 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanokertomuksen ja arvioinnin päätelmiin, ja toimittaa kahden vuoden välein kertomukset edistymisestä Euroopan parlamentille ja komissiolle;

| i) | valmistelee ja tekee sopimukset kansallisten koordinointikeskusten kanssa; |
| --- | --- |

i)

valmistelee ja tekee sopimukset kansallisten koordinointikeskusten kanssa;

| j) | vastaa hallinto-, talous- ja henkilöstöasioista, myös osaamiskeskuksen talousarvion toteuttamisesta, ottaen asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvalta sisäiseltä tarkastustoimelta saamansa neuvot 13 artiklan 3 kohdan e, l, t, u, v ja w alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

j)

vastaa hallinto-, talous- ja henkilöstöasioista, myös osaamiskeskuksen talousarvion toteuttamisesta, ottaen asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvalta sisäiseltä tarkastustoimelta saamansa neuvot 13 artiklan 3 kohdan e, l, t, u, v ja w alakohdassa tarkoitettujen päätösten mukaisesti;

| k) | hyväksyy ehdotuspyyntöjen käynnistämisen ja hallinnoi sitä vuotuisen työohjelman mukaisesti sekä hallinnoi siitä seuraavia avustussopimuksia ja päätöksiä; |
| --- | --- |

k)

hyväksyy ehdotuspyyntöjen käynnistämisen ja hallinnoi sitä vuotuisen työohjelman mukaisesti sekä hallinnoi siitä seuraavia avustussopimuksia ja päätöksiä;

| l) | hyväksyy luettelon rahoitettaviksi valituista toimista riippumattomien asiantuntijoiden paneelin laatiman järjestysluettelon pohjalta; |
| --- | --- |

l)

hyväksyy luettelon rahoitettaviksi valituista toimista riippumattomien asiantuntijoiden paneelin laatiman järjestysluettelon pohjalta;

| m) | hyväksyy tarjouspyyntöjen käynnistämisen ja hallinnoi sitä vuotuisen työohjelman mukaisesti sekä hallinnoi siitä seuraavia hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

m)

hyväksyy tarjouspyyntöjen käynnistämisen ja hallinnoi sitä vuotuisen työohjelman mukaisesti sekä hallinnoi siitä seuraavia hankintasopimuksia;

| n) | hyväksyy rahoitettaviksi valitut tarjoukset; |
| --- | --- |

n)

hyväksyy rahoitettaviksi valitut tarjoukset;

| o) | toimittaa alustavan vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen asiaankuuluvalle sisäiselle tarkastustoimelle ja sen jälkeen johtokunnalle; |
| --- | --- |

o)

toimittaa alustavan vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen asiaankuuluvalle sisäiselle tarkastustoimelle ja sen jälkeen johtokunnalle;

| p) | varmistaa riskinarviointien tekemisen ja riskinhallinnan toteuttamisen; |
| --- | --- |

p)

varmistaa riskinarviointien tekemisen ja riskinhallinnan toteuttamisen;

| q) | allekirjoittaa yksittäisiä avustussopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

q)

allekirjoittaa yksittäisiä avustussopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia;

| r) | allekirjoittaa hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

r)

allekirjoittaa hankintasopimuksia;

| s) | laatii toimintasuunnitelman, joka perustuu sisäisten tai ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmiin sekä komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (16) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksiin, ja raportoi edistymisestä kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti johtokunnalle; |
| --- | --- |

s)

laatii toimintasuunnitelman, joka perustuu sisäisten tai ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmiin sekä komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (16) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksiin, ja raportoi edistymisestä kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti johtokunnalle;

| t) | valmistelee osaamiskeskukseen sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen; |
| --- | --- |

t)

valmistelee osaamiskeskukseen sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen;

| u) | ottaa käyttöön vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän ja varmistaa sen toiminnan sekä ilmoittaa sen kaikista merkittävistä muutoksista johtokunnalle; |
| --- | --- |

u)

ottaa käyttöön vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän ja varmistaa sen toiminnan sekä ilmoittaa sen kaikista merkittävistä muutoksista johtokunnalle;

| v) | huolehtii tehokkaasta yhteydenpidosta unionin toimielimiin ja raportoi pyynnöstä Euroopan parlamentille ja neuvostolle; |
| --- | --- |

v)

huolehtii tehokkaasta yhteydenpidosta unionin toimielimiin ja raportoi pyynnöstä Euroopan parlamentille ja neuvostolle;

| w) | toteuttaa kaikkia muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, miten osaamiskeskus on täyttänyt missionsa ja tavoitteensa; |
| --- | --- |

w)

toteuttaa kaikkia muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, miten osaamiskeskus on täyttänyt missionsa ja tavoitteensa;

| x) | toteuttaa muita johtokunnan pääjohtajalle antamia tai siirtämiä tehtäviä. |
| --- | --- |

x)

toteuttaa muita johtokunnan pääjohtajalle antamia tai siirtämiä tehtäviä.

III jakso

Strateginen neuvoa-antava ryhmä

18 artikla

Strategisen neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano

1.   Strategisessa neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään 20 jäsentä. Johtokunta nimittää jäsenet pääjohtajan ehdotuksesta yhteisön jäsenten edustajista, lukuun ottamatta unionin toimielinten, elinten ja laitosten edustajia. Valituiksi voivat tulla ainoastaan sellaisten jäsenten edustajat, jotka eivät ole kolmannen maan tai kolmanteen maahan sijoittautuneen oikeussubjektin määräysvallassa. Nimitys tapahtuu avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä menettelyä noudattaen. Johtokunnan on pyrittävä siihen, että strategisen neuvoa-antavan ryhmän kokoonpanossa saavutetaan yhteisön tasapuolinen edustus tieteellisten, teollisten ja kansalaisyhteiskunnan yhteisöjen, kysyntä- ja tarjontapuolen toimialojen, suurten yritysten sekä pk-yritysten välillä, sekä tasapuolinen edustus maantieteellisen jakautumisen ja sukupuolen osalta. Siinä on myös pyrittävä saavuttamaan alojen välinen tasapaino, ottaen huomioon unionin ja kaikkien jäsenvaltioiden yhteenkuuluvuus kyberturvallisuustutkimuksen, -teollisuuden ja -teknologian alalla. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän kokoonpanon on mahdollistettava kattava, jatkuva ja pysyvä vuoropuhelu yhteisön ja osaamiskeskuksen välillä.

2.   Strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenillä on oltava asiantuntemusta ammattimaisten palvelujen tai tuotteiden kyberturvallisuutta koskevasta tutkimuksesta, teollisesta kehittämisestä, tarjoamisesta, toteuttamisesta tai käyttöönotosta. Johtokunta määrittelee asiantuntemusvaatimukset tarkemmin.

3.   Menettelyt, jotka koskevat strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten nimittämistä ja strategisen neuvoa-antavan ryhmän toimintaa, määritellään johtokunnan työjärjestyksessä ja julkistetaan.

4.   Strategisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenten toimikausi on kaksi vuotta. Kyseinen toimikausi voidaan uusia kerran.

5.   Strateginen neuvoa-antava ryhmä voi pyytää komission ja muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten, erityisesti ENISAn, edustajia osallistumaan sen työhön ja tukemaan sitä. Strateginen neuvoa-antava ryhmä voi tarvittaessa ja tapauskohtaisesti kutsua yhteisöstä muita edustajia tarkkailijoiksi, neuvonantajiksi tai asiantuntijoiksi kyberturvallisuuden alan kehityssuuntausten huomioon ottamiseksi. Johtokunnan jäsenet voivat osallistua tarkkailijoina strategisen neuvoa-antavan ryhmän kokouksiin.

19 artikla

Strategisen neuvoa-antavan ryhmän toiminta

1.   Strateginen neuvoa-antava ryhmä kokoontuu vähintään kolme kertaa vuodessa.

2.   Strateginen neuvoa-antava ryhmä antaa johtokunnalle neuvoja työryhmien perustamisesta yhteisössä 13 artiklan 3 kohdan n alakohdan mukaisesti käsittelemään osaamiskeskuksen työskentelyn kannalta merkityksellisiä kysymyksiä, silloin kun kyseiset kysymykset liittyvät suoraan 20 artiklassa säädettyihin tehtäviin ja osaamisalueisiin. Tarvittaessa tällaiset työryhmät kuuluvat strategisen neuvoa-antavan ryhmän yhden tai useamman jäsenen yleisen koordinoinnin alaisuuteen.

3.   Strateginen neuvoa-antava ryhmä valitsee puheenjohtajansa jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

4.   Pääjohtaja ja osaamiskeskuksen henkilöstö huolehtivat strategisen neuvoa-antavan ryhmän sihteeristötehtävistä käyttäen olemassa olevia resursseja, ottaen asianmukaisesti huomioon osaamiskeskuksen kokonaistyömäärän. Strategisen neuvoa-antavan ryhmän tukemiseen osoitetut resurssit esitetään vuotuisessa talousarvioesityksessä.

5.   Strateginen neuvoa-antava ryhmä hyväksyy työjärjestyksensä jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

20 artikla

Strategisen neuvoa-antavan ryhmän tehtävät

Strateginen neuvoa-antava ryhmä neuvoo osaamiskeskusta säännöllisesti osaamiskeskuksen tehtävien hoidossa ja varmistaa yhteydenpidon yhteisön ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Strateginen neuvoa-antava ryhmä myös

| a) | ottaen tarvittaessa huomioon yhteisön ja 13 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettujen työryhmien panoksen antaa pääjohtajalle ja johtokunnalle strategisia neuvoja ja palautetta ohjelmasta, vuotuisesta työohjelmasta ja monivuotisesta työohjelmasta sekä päivittää näitä neuvoja ja palautetta jatkuvasti johtokunnan asettamissa määräajoissa; |
| --- | --- |

a)

ottaen tarvittaessa huomioon yhteisön ja 13 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettujen työryhmien panoksen antaa pääjohtajalle ja johtokunnalle strategisia neuvoja ja palautetta ohjelmasta, vuotuisesta työohjelmasta ja monivuotisesta työohjelmasta sekä päivittää näitä neuvoja ja palautetta jatkuvasti johtokunnan asettamissa määräajoissa;

| b) | neuvoo johtokuntaa osaamiskeskuksen työn kannalta merkittäviä erityiskysymyksiä käsittelevien työryhmien perustamisessa yhteisössä 13 artiklan 3 kohdan n alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

neuvoo johtokuntaa osaamiskeskuksen työn kannalta merkittäviä erityiskysymyksiä käsittelevien työryhmien perustamisessa yhteisössä 13 artiklan 3 kohdan n alakohdan mukaisesti;

| c) | jos johtokunta antaa hyväksyntänsä, päättää julkisista kuulemisista, jotka ovat avoimia kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä kyberturvallisuuden alalla, palautteen keräämiseksi a alakohdassa tarkoitettua strategista neuvontaa varten ja järjestää tällaisia kuulemisia. |
| --- | --- |

c)

jos johtokunta antaa hyväksyntänsä, päättää julkisista kuulemisista, jotka ovat avoimia kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä kyberturvallisuuden alalla, palautteen keräämiseksi a alakohdassa tarkoitettua strategista neuvontaa varten ja järjestää tällaisia kuulemisia.

III LUKU

Varainhoitoa koskevat säännökset

21 artikla

Unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusosuus

1.   Osaamiskeskuksen rahoitus tulee unionilta, ja yhteisten toimien rahoitus tulee unionilta ja jäsenvaltioiden vapaaehtoisista osuuksista.

2.   Unioni ja yhteisiin toimiin osallistuvat jäsenvaltiot kattavat yhteisten toimien hallinto- ja toimintakustannukset asetusten (EU) 2021/695 ja (EU) 2021/694 mukaisesti.

3.   Unionin rahoitusosuus osaamiskeskuksen hallinto- ja toimintakustannusten kattamiseksi koostuu seuraavista:

| a) | enintään 1 649 566 000 euroa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, mukaan lukien enintään 32 000 000 euroa hallintokustannuksiin; |
| --- | --- |

a)

enintään 1 649 566 000 euroa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, mukaan lukien enintään 32 000 000 euroa hallintokustannuksiin;

| b) | määrä Horisontti Euroopasta, mukaan lukien yhteisten toimien hallintokustannuksiin tarkoitettu määrä, joka on yhtä suuri kuin jäsenvaltioiden tämän artiklan 7 kohdan nojalla antama määrä ja joka ei ylitä asetuksen (EU) 2021/695 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti toteutettavassa Horisontti Euroopan strategisessa suunnitteluprosessissa, vuotuisessa työohjelmassa tai monivuotisessa työohjelmassa määritettyä määrää; |
| --- | --- |

b)

määrä Horisontti Euroopasta, mukaan lukien yhteisten toimien hallintokustannuksiin tarkoitettu määrä, joka on yhtä suuri kuin jäsenvaltioiden tämän artiklan 7 kohdan nojalla antama määrä ja joka ei ylitä asetuksen (EU) 2021/695 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti toteutettavassa Horisontti Euroopan strategisessa suunnitteluprosessissa, vuotuisessa työohjelmassa tai monivuotisessa työohjelmassa määritettyä määrää;

| c) | määrä muista asiaankuuluvista unionin ohjelmista, joka tarvitaan osaamiskeskuksen tehtävien täytäntöön panemiseksi tai tavoitteiden saavuttamiseksi, jollei kyseiset ohjelmat perustavien unionin säädösten mukaisesti tehdyistä päätöksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

c)

määrä muista asiaankuuluvista unionin ohjelmista, joka tarvitaan osaamiskeskuksen tehtävien täytäntöön panemiseksi tai tavoitteiden saavuttamiseksi, jollei kyseiset ohjelmat perustavien unionin säädösten mukaisesti tehdyistä päätöksistä muuta johdu.

4.   Unionin osuuden enimmäismäärä suoritetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalle, Horisontti Euroopan täytäntöönpanoa koskevalle, päätöksellä (EU) 2021/764 perustetulle erityisohjelmalle ja muille osaamiskeskuksen tai verkoston soveltamisalaan kuuluville ohjelmille ja hankkeille osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista.

5.   Osaamiskeskus toteuttaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Horisontti Euroopan kyberturvallisuuteen liittyviä toimia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan iv alakohdan mukaisesti.

6.   Muita kuin 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja osuuksia unionin ohjelmista, jotka ovat osa unionin yhteisrahoitusta jonkin jäsenvaltion toteuttamaan ohjelmaan, ei oteta huomioon kyseisissä kohdissa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden enimmäismäärän laskemisessa.

7.   Jäsenvaltiot osallistuvat vapaaehtoisesti yhteisiin toimiin vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla ja/tai luontoissuorituksilla. Jos jäsenvaltio osallistuu yhteiseen toimeen, kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuden on katettava hallintokustannukset suhteessa sen osuuteen kyseiseen yhteiseen toimeen. Yhteisten toimien hallintokustannukset on katettava rahoitusosuuksilla. Yhteisten toimien toimintakustannukset voidaan kattaa rahoitusosuuksilla tai luontoissuorituksilla Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion osuudet voivat olla tukea, jota jäsenvaltio antaa yhteisessä toimessa kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille edunsaajille. Jäsenvaltioiden luontoissuoritukset koostuvat tukikelpoisista kustannuksista, joita kansallisille koordinointikeskuksille ja muille julkisyhteisöille aiheutuu, kun ne osallistuvat tämän asetuksen nojalla rahoitettuihin hankkeisiin, vähennettyinä mahdollisella unionin osuudella kyseisiin kustannuksiin. Kun kyseessä ovat Horisontti Euroopasta rahoitettavat hankkeet, tukikelpoiset kustannukset lasketaan asetuksen (EU) 2021/695 36 artiklan mukaisesti. Kun kyseessä ovat Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat hankkeet, tukikelpoiset kustannukset lasketaan varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Horisontti Euroopan mukaisiin yhteisiin toimiin annettavien jäsenvaltioiden vapaaehtoisten kokonaisosuuksien ennakoitu määrä, mukaan lukien hallintokustannuksiin tarkoitetut rahoitusosuudet, määritetään otettavaksi huomioon asetuksen (EU) 2021/695 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti toteutettavassa Horisontti Euroopan strategisessa suunnitteluprosessissa johtokunnan antaman panoksen kanssa. Sen estämättä, mitä asetuksen (EU) 2021/694 15 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisten toimien osalta antaa osaamiskeskuksen kustannuksiin, jotka yhteisrahoitetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, osuuden, joka on vähäisempi kuin tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetyt määrät.

8.   Jäsenvaltioiden kansallista yhteisrahoitusta toimiin, joita tuetaan muista unionin ohjelmista kuin Horisontti Euroopasta ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, pidetään jäsenvaltioiden kansallisina osuuksina siltä osin kuin kyseiset osuudet ovat osa yhteisiä toimia ja sisältyvät osaamiskeskuksen työohjelmaan.

9.   Tämän artiklan 3 kohdassa ja 22 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten jäsenvaltioiden tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, asianomaisen jäsenvaltion sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS- ja IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen jäsenvaltion nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa kustannukset. Osaamiskeskus voi tarkistaa määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta.

10.   Jos jokin jäsenvaltio ei suoriudu sitoumuksistaan, jotka koskevat sen rahoitusosuutta tai luontoissuoritusta yhteisiin toimiin, pääjohtaja ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle asiasta kirjallisesti ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa tilanne on korjattava. Jos tilannetta ei korjata määräajan kuluessa, pääjohtaja kutsuu johtokunnan kokouksen koolle päättämään, onko sitoumuksensa laiminlyöneen osallistuvan jäsenvaltion äänioikeus peruutettava vai toteutetaanko muita toimenpiteitä, kunnes kyseinen jäsenvaltio on hoitanut velvoitteensa. Velvoitteensa laiminlyöneen jäsenvaltion yhteisiä toimia koskeva äänioikeus peruutetaan siihen saakka, kunnes sen sitoumusten laiminlyönti on korjattu.

11.   Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisille toimille suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen, jos rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot eivät suorita 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä. Komission toteuttama unionin rahoitusosuuden lakkautus, vähennys tai keskeytys on määrältään ja ajankohdaltaan suhteessa siihen, onko jäsenvaltio jättänyt osuuden suorittamatta, onko se suorittanut osuuden osittain tai onko se suorittanut osuuden myöhässä.

12.   Rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden on ilmoitettava johtokunnalle viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 7 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo unionin kanssa toteutetun yhteisen toimen osalta.

22 artikla

Osaamiskeskuksen kustannukset ja varat

1.   Osaamiskeskuksen hallintokustannukset katetaan periaatteessa unionin rahoitusosuuksilla vuosittain. Rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot antavat lisärahoitusosuuksia suhteessa yhteisiin toimiin antamiinsa vapaaehtoisiin osuuksiin. Jos hallintokustannuksiin osoitettuja osuuksia ei käytetä kokonaisuudessaan, jäljelle jäävällä osuudella voidaan kattaa osaamiskeskuksen toimintakustannuksia.

2.   Osaamiskeskuksen toimintakustannukset katetaan seuraavista lähteistä:

| a) | unionin rahoitusosuus; |
| --- | --- |

a)

unionin rahoitusosuus;

| b) | rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet tai luontoissuoritukset, kun kyseessä ovat yhteiset toimet. |
| --- | --- |

b)

rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet tai luontoissuoritukset, kun kyseessä ovat yhteiset toimet.

3.   Osaamiskeskuksen talousarvioon otettavat varat muodostuvat seuraavista rahoitusosuuksista:

| a) | unionin rahoitusosuudet toiminta- ja hallintokustannuksiin; |
| --- | --- |

a)

unionin rahoitusosuudet toiminta- ja hallintokustannuksiin;

| b) | rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet hallintokustannuksiin, kun kyseessä ovat yhteiset toimet; |
| --- | --- |

b)

rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet hallintokustannuksiin, kun kyseessä ovat yhteiset toimet;

| c) | rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet toimintakustannuksiin, kun kyseessä ovat yhteiset toimet; |
| --- | --- |

c)

rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden vapaaehtoiset rahoitusosuudet toimintakustannuksiin, kun kyseessä ovat yhteiset toimet;

| d) | osaamiskeskuksen tuottamat tulot; |
| --- | --- |

d)

osaamiskeskuksen tuottamat tulot;

| e) | kaikki muut rahoitusosuudet, varat tai tulot. |
| --- | --- |

e)

kaikki muut rahoitusosuudet, varat tai tulot.

4.   Kaikki rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden osaamiskeskukselle suorittamista osuuksista kertyvät korot katsotaan osaamiskeskuksen tuloiksi.

5.   Osaamiskeskuksen kaikki varat käytetään ja sen toimia hyödynnetään sen tavoitteiden saavuttamiseen.

6.   Osaamiskeskus omistaa kaiken omaisuuden, jonka se tuottaa tai joka sille siirretään sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisissä toimissa syntyneen tai hankitun omaisuuden omistajuudesta päätetään 15 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaankuuluvan rahoitusohjelman sovellettavia sääntöjä.

7.   Kulujen kattamisen jälkeen jäänyt ylijäämä säilyy osaamiskeskuksen omistuksessa eikä sitä makseta osaamiskeskuksen rahoitukseen osallistuville osakkaille, paitsi silloin kun osaamiskeskus puretaan.

8.   Osaamiskeskus tekee tiivistä yhteistyötä muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa ottaen asianmukaisesti huomioon niiden tehtävät ja luomatta päällekkäisyyttä olemassa olevien yhteistyöjärjestelyjen kanssa, niiden välisten synergioiden hyödyntämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan ja soveltuvissa tapauksissa hallintokustannusten vähentämiseksi.

23 artikla

Rahoitussitoumukset

Osaamiskeskuksen rahoitussitoumukset eivät saa ylittää käytettävissä olevia tai sen osakkaiden talousarviositoumusten mukaisia taloudellisia resursseja.

24 artikla

Varainhoitovuosi

Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

25 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Pääjohtaja laatii vuosittain esityksen osaamiskeskuksen seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toimittaa sen sekä siihen liitetyn ehdotuksen 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitetuksi henkilöstötaulukoksi johtokunnalle. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. Osaamiskeskuksen menot käsittävät henkilöstö-, hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenot. Hallintomenot on pidettävä mahdollisimman vähäisinä, myös henkilöstön tai toimien uudelleenjärjestelyn avulla.

2.   Johtokunta laatii 1 kohdassa tarkoitetun tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen pohjalta vuosittain osaamiskeskuksen tulo- ja menoarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten.

3.   Johtokunta toimittaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tulo- ja menoarvion, joka on osa delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnosta, viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä komissiolle.

4.   Komissio ottaa unionin talousarvioesitykseen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun tulo- ja menoarvioon perustuvat arviot, joita se pitää tämän asetuksen 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitetun henkilöstötaulukon osalta välttämättöminä, ja yleisestä talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden määrän ja toimittaa talousarvioesityksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan mukaisesti.

5.   Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät osaamiskeskukselle annettavaa rahoitusosuutta koskevat määrärahat.

6.   Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitetun henkilöstötaulukon.

7.   Johtokunta vahvistaa vuotuisen työohjelman ja monivuotisen työohjelman ohella osaamiskeskuksen talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Johtokunta mukauttaa tarvittaessa osaamiskeskuksen talousarviota ja vuotuista työohjelmaa unionin yleisen talousarvion mukaisesti.

26 artikla

Osaamiskeskuksen tilinpäätöksen esittäminen ja vastuuvapauden myöntäminen

Osaamiskeskuksen alustavan ja lopullisen tilinpäätöksen esittämisessä ja vastuuvapauden myöntämisessä on noudatettava varainhoitoasetuksen ja osaamiskeskuksen varainhoitosääntöjen sääntöjä ja aikataulua.

27 artikla

Toimintaa ja varainhoitoa koskeva raportointi

1.   Pääjohtaja raportoi vuosittain johtokunnalle tehtäviensä suorittamisesta osaamiskeskuksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

2.   Pääjohtaja esittää kahden kuukauden kuluessa kunkin varainhoitovuoden päättymisestä johtokunnan hyväksyttäväksi vuotuisen toimintakertomuksen, jossa tarkastellaan osaamiskeskuksen saavuttamaa edistystä edellisen kalenterivuoden aikana, erityisesti suhteessa kyseisen vuoden vuotuiseen työohjelmaan ja sen strategisten tavoitteiden ja prioriteettien saavuttamiseen. Kertomuksessa on esitettävä tiedot seuraavista asioista:

| a) | toteutetut operatiiviset toimet ja vastaavat menot; |
| --- | --- |

a)

toteutetut operatiiviset toimet ja vastaavat menot;

| b) | ehdotuspyynnöissä ehdotetut toimet ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, mukaan lukien pk-yritykset, ja jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

b)

ehdotuspyynnöissä ehdotetut toimet ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, mukaan lukien pk-yritykset, ja jäsenvaltioittain;

| c) | rahoitettavaksi valitut toimet ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, mukaan lukien pk-yritykset, ja jäsenvaltioittain sekä osaamiskeskuksen rahoitusosuus yksittäisille osallistujille ja toimille; |
| --- | --- |

c)

rahoitettavaksi valitut toimet ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, mukaan lukien pk-yritykset, ja jäsenvaltioittain sekä osaamiskeskuksen rahoitusosuus yksittäisille osallistujille ja toimille;

| d) | tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden täyttäminen ja ehdotukset tarvittaviksi jatkotoimiksi mission ja tavoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

d)

tässä asetuksessa säädettyjen mission ja tavoitteiden täyttäminen ja ehdotukset tarvittaviksi jatkotoimiksi mission ja tavoitteiden täyttämiseksi;

| e) | täytäntöönpanotehtävien yhdenmukaisuus ohjelman ja monivuotisen työohjelman kanssa. |
| --- | --- |

e)

täytäntöönpanotehtävien yhdenmukaisuus ohjelman ja monivuotisen työohjelman kanssa.

3.   Kun johtokunta on hyväksynyt vuotuisen toimintakertomuksen, se julkistetaan.

28 artikla

Varainhoitosäännöt

Osaamiskeskus hyväksyy omat varainhoitosääntönsä varainhoitoasetuksen 70 artiklan mukaisesti.

29 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Osaamiskeskus varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudelliset edut suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, säännöllisillä ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia.

2.   Osaamiskeskuksen on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä osaamiskeskuksen tiloihin ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi.

3.   OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (18) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin hankintasopimuksiin ja avustussopimuksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, osaamiskeskukselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain toiselle taholle tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, hankintasopimuksessa tai avustussopimuksessa on määrättävä, että toimeksisaajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään komission, osaamiskeskuksen, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin kyseinen toimivalta.

IV LUKU

Osaamiskeskuksen henkilöstö

30 artikla

Henkilöstö

1.   Osaamiskeskuksen henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä ja palvelussuhteen ehtoja sekä henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet.

2.   Johtokunta käyttää osaamiskeskuksen henkilöstöön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.

3.   Johtokunta hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle ja määritellään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Pääjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.

4.   Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, johtokunta voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron pääjohtajalle ja hänen edelleen toteuttamansa tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa johtokunta käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle osaamiskeskuksen henkilöstön jäsenelle, joka on muu kuin pääjohtaja.

5.   Johtokunta hyväksyy henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti.

6.   Henkilöstöresurssit määritellään 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitetussa henkilöstötaulukossa, josta käy osaamiskeskuksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien lukumäärä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.

7.   Osaamiskeskuksessa tarvittavat henkilöstöresurssit saavutetaan ensisijaisesti unionin toimielinten, elinten ja laitosten henkilöstön tai toimien uudelleenjärjestelyn ja tarvittaessa rekrytoinnin kautta saatavien uusien henkilöstöresurssien avulla. Osaamiskeskuksen henkilöstö voi koostua väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä.

8.   Osaamiskeskus vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kustannuksista.

31 artikla

Kansalliset asiantuntijat ja muu henkilöstö

1.   Osaamiskeskus voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai muuta henkilöstöä, joka ei ole osaamiskeskuksen palveluksessa.

2.   Johtokunta hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa päätöksen, jossa vahvistetaan osaamiskeskukseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sovellettavat säännöt.

32 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Osaamiskeskukseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa N:o 7.

V LUKU

Yhteiset säännökset

33 artikla

Turvallisuussäännöt

1.   Asetuksen (EU) 2021/694 12 artiklaa sovelletaan osallistumiseen kaikkiin osaamiskeskuksen rahoittamiin toimiin.

2.   Horisontti Euroopasta rahoitettuihin toimiin sovelletaan seuraavia erityisiä turvallisuussääntöjä:

| a) | asetuksen (EU) 2021/695 38 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, kun vuotuisessa työohjelmassa niin määrätään, rinnakkaislisenssien myöntäminen voidaan rajoittaa kolmansiin osapuoliin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan sijoittautuneen jäsenvaltioon ja jotka ovat kyseisen jäsenvaltion tai kyseisen jäsenvaltion kansalaisten määräysvallassa; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2021/695 38 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, kun vuotuisessa työohjelmassa niin määrätään, rinnakkaislisenssien myöntäminen voidaan rajoittaa kolmansiin osapuoliin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan sijoittautuneen jäsenvaltioon ja jotka ovat kyseisen jäsenvaltion tai kyseisen jäsenvaltion kansalaisten määräysvallassa;

| b) | asetuksen (EU) 2021/695 40 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan soveltamiseksi tulosten siirtäminen tai lisenssin myöntäminen assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille tai unioniin sijoittautuneelle mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevalle oikeussubjektille on peruste kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtämistä tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2021/695 40 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan soveltamiseksi tulosten siirtäminen tai lisenssin myöntäminen assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille tai unioniin sijoittautuneelle mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevalle oikeussubjektille on peruste kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtämistä tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä;

| c) | asetuksen (EU) 2021/695 41 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi, kun vuotuisessa työohjelmassa niin määrätään, kyseisen asetuksen 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyjen käyttöoikeuksien myöntäminen voidaan rajoittaa oikeussubjektiin, joka on sijoittautunut tai jonka katsotaan sijoittautuneen jäsenvaltioon ja joka on kyseisen jäsenvaltion tai kyseisen jäsenvaltion kansalaisten määräysvallassa. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) 2021/695 41 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi, kun vuotuisessa työohjelmassa niin määrätään, kyseisen asetuksen 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyjen käyttöoikeuksien myöntäminen voidaan rajoittaa oikeussubjektiin, joka on sijoittautunut tai jonka katsotaan sijoittautuneen jäsenvaltioon ja joka on kyseisen jäsenvaltion tai kyseisen jäsenvaltion kansalaisten määräysvallassa.

34 artikla

Avoimuus

1.   Osaamiskeskuksen toiminnan on oltava mahdollisimman avointa.

2.   Osaamiskeskus varmistaa, että suuri yleisö ja kaikki asianosaiset tahot saavat oikea-aikaisesti asianmukaista, puolueetonta, luotettavaa ja helposti saatavissa olevaa tietoa erityisesti keskuksen työn tuloksista. Sen on myös julkistettava 43 artiklan mukaisesti tehdyt sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset. Kyseisiä vaatimuksia sovelletaan myös kansallisiin koordinointikeskuksiin, yhteisöön ja strategiseen neuvoa-antavaan ryhmään asiaankuuluvan oikeuden mukaisesti.

3.   Johtokunta voi pääjohtajan ehdotuksesta sallia asianosaisten tahojen seurata joidenkin osaamiskeskuksen toimien käsittelyä.

4.   Osaamiskeskus vahvistaa osaamiskeskuksen johtokunnan ja strategisen neuvoa-antavan ryhmän työjärjestyksissä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen avoimuussääntöjen täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt. Horisontti Euroopasta rahoitettujen toimien osalta kyseisissä säännöissä ja järjestelyissä on otettava huomioon asetus (EU) 2021/695.

35 artikla

Sukupuolten tasapuolinen edustus

Kun tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä nimitetään ehdokkaita tai ehdotetaan edustajia, komissio, jäsenvaltiot ja muut institutionaaliset ja yksityisen sektorin sidosryhmät valitsevat edustajat useista ehdokkaista mahdollisuuksien mukaan ja pyrkivät varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen.

36 artikla

Turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevat turvallisuussäännöt

1.   Johtokunta hyväksyy komission hyväksynnän jälkeen osaamiskeskuksen turvallisuussäännöt. Kyseisissä turvallisuussäännöissä sovelletaan komission päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443 (19) ja (EU, Euratom) 2015/444 (20) vahvistettuja turvallisuusperiaatteita ja -sääntöjä.

2.   Johtokunnan jäsenten, pääjohtajan, tilapäisiin työryhmiin osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden ja osaamiskeskuksen henkilöstön jäsenten on myös tehtäviensä päätyttyä noudatettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklan mukaista salassapitovelvollisuutta.

3.   Osaamiskeskus voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen tehtäviinsä liittyvää tietojenvaihtoa komission ja jäsenvaltioiden sekä tarpeen mukaan asiaankuuluvien unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa. Tätä varten tehdyille EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen jakamista koskeville hallinnollisille järjestelyille tai, jos tällaisia järjestelyjä ei ole, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen poikkeukselliselle tapauskohtaiselle luovuttamiselle on saatava komission ennakkohyväksyntä.

37 artikla

Asiakirjojen saatavuus

1.   Osaamiskeskuksen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

2.   Johtokunta vahvistaa järjestelyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanemiseksi viimeistään 29 päivänä joulukuuta 2021.

3.   Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan perusteella tehdyistä osaamiskeskuksen päätöksistä voidaan kannella oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan nojalla tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan nojalla.

38 artikla

Seuranta, arvioinnit ja uudelleentarkastelu

1.   Osaamiskeskuksen on varmistettava, että sen toimia, myös kansallisten koordinointikeskusten ja verkoston kautta hallinnoituja toimia, seurataan jatkuvasti ja järjestelmällisesti ja niitä arvioidaan määräajoin. Osaamiskeskuksen on varmistettava, että 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen unionin rahoitusohjelmien toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, ja asetettava unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille oikeasuhteiset raportointivaatimukset. Kyseisen arvioinnin päätelmät julkistetaan.

2.   Komissio valmistelee täytäntöönpanokertomuksen osaamiskeskuksen toimista heti kun tämän asetuksen täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, ja joka tapauksessa viimeistään 30 kuukauden kuluttua 46 artiklan 4 kohdassa säädetystä päivämäärästä, ottaen huomioon johtokunnan, kansallisten koordinointikeskusten ja yhteisön alustavan panoksen. Komissio toimittaa kyseisen täytäntöönpanokertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024. Osaamiskeskuksen ja jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuun täytäntöönpanokertomukseen on sisällytettävä arvioinnit seuraavista:

| a) | osaamiskeskuksen toimintakapasiteetista sen mission, tavoitteiden, toimeksiannon ja tehtävien osalta sekä muiden sidosryhmien, erityisesti kansallisten koordinointikeskusten, yhteisön ja ENISAn, kanssa tehtävästä yhteistyöstä ja koordinoinnista; |
| --- | --- |

a)

osaamiskeskuksen toimintakapasiteetista sen mission, tavoitteiden, toimeksiannon ja tehtävien osalta sekä muiden sidosryhmien, erityisesti kansallisten koordinointikeskusten, yhteisön ja ENISAn, kanssa tehtävästä yhteistyöstä ja koordinoinnista;

| b) | osaamiskeskuksen saavuttamista tuloksista, ottaen huomioon sen missio, tavoitteet, toimeksianto ja tehtävät, ja erityisesti osaamiskeskuksen tehokkuudesta unionin varojen koordinoinnissa ja asiantuntemuksen kokoamisessa; |
| --- | --- |

b)

osaamiskeskuksen saavuttamista tuloksista, ottaen huomioon sen missio, tavoitteet, toimeksianto ja tehtävät, ja erityisesti osaamiskeskuksen tehokkuudesta unionin varojen koordinoinnissa ja asiantuntemuksen kokoamisessa;

| c) | täytäntöönpanotehtävien yhdenmukaisuudesta ohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanotehtävien yhdenmukaisuudesta ohjelman ja monivuotisen työohjelman mukaisesti;

| d) | osaamiskeskuksen koordinoinnista ja yhteistyöstä Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ohjelmakomiteoiden kanssa, erityisesti yhdenmukaisuuden ja synergian lisäämiseksi ohjelman, vuotuisen työohjelman, monivuotisen työohjelman, Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa; |
| --- | --- |

d)

osaamiskeskuksen koordinoinnista ja yhteistyöstä Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ohjelmakomiteoiden kanssa, erityisesti yhdenmukaisuuden ja synergian lisäämiseksi ohjelman, vuotuisen työohjelman, monivuotisen työohjelman, Horisontti Euroopan ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa;

| e) | yhteisistä toimista. |
| --- | --- |

e)

yhteisistä toimista.

4.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanokertomuksen toimittamisen jälkeen komissio suorittaa osaamiskeskuksen arvioinnin ottaen huomioon johtokunnan, kansallisten koordinointikeskusten ja yhteisön alustavan panoksen. Kyseisessä arvioinnissa on viitattava tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin arviointeihin tai saatettava ne ajan tasalle tarpeen mukaan, ja lopullinen arviointi on tehtävä ennen 47 artiklan 1 kohdassa säädetyn ajanjakson päättymistä, jotta voidaan määrittää hyvissä ajoin, onko asianmukaista jatkaa osaamiskeskuksen toimeksiantoa kyseisen ajanjakson jälkeen. Tässä arvioinnissa on arvioitava oikeudellisia ja hallinnollisia näkökohtia, jotka koskevat osaamiskeskuksen toimeksiantoa ja mahdollisuutta luoda synergioita ja välttää hajanaisuutta muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa.

Jos komissio katsoo, että osaamiskeskuksen toiminnan jatkaminen on perusteltua sen mission, tavoitteiden, toimeksiannon ja tehtävien kannalta, se voi tehdä lainsäädäntöehdotuksen 47 artiklassa säädetyn osaamiskeskuksen toimikauden jatkamiseksi.

5.   Komissio voi 2 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanokertomuksen päätelmien perusteella toteuttaa asianmukaisia toimia.

6.   Horisontti Euroopasta suoritettavan osuuden seurannassa, arvioinnissa, vaiheittaisessa lopettamisessa ja uudistamisessa noudatetaan asetuksen (EU) 2021/695 10, 50 ja 52 artiklaa ja sovittuja täytäntöönpanojärjestelyjä.

7.   Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta suoritettavan osuuden seuranta, siitä raportointi ja sen arviointi suoritetaan asetuksen (EU) 2021/694 24 ja 25 artiklan mukaisesti.

8.   Jos osaamiskeskus puretaan, komissio suorittaa osaamiskeskuksen lopullisen arvioinnin kuuden kuukauden kuluessa osaamiskeskuksen purkamisesta ja joka tapauksessa viimeistään kahden vuoden kuluttua 47 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Kyseisen lopullisen arvioinnin tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

39 artikla

Osaamiskeskuksen oikeushenkilöllisyys

1.   Osaamiskeskus on oikeushenkilö.

2.   Osaamiskeskuksella on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus ja oikeustoimikelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

40 artikla

Osaamiskeskuksen korvausvastuu

1.   Osaamiskeskuksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.

2.   Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa osaamiskeskuksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

3.   Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien osaamiskeskuksen maksujen ja niihin liittyvien kustannusten ja kulujen katsotaan olevan osaamiskeskuksen menoja, jotka katetaan sen varoista.

4.   Osaamiskeskus vastaa yksin velvoitteistaan.

41 artikla

Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö

1.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta

| a) | antaa tuomioita osaamiskeskuksen tekemissä päätöksissä tai sopimuksissa tai hankintasopimuksissa olevan välityslausekkeen nojalla; |
| --- | --- |

a)

antaa tuomioita osaamiskeskuksen tekemissä päätöksissä tai sopimuksissa tai hankintasopimuksissa olevan välityslausekkeen nojalla;

| b) | riidoissa, jotka koskevat osaamiskeskuksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista; |
| --- | --- |

b)

riidoissa, jotka koskevat osaamiskeskuksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista;

| c) | kaikissa osaamiskeskuksen ja sen henkilöstön välisissä riita-asioissa henkilöstösäännöissä vahvistettujen edellytyksien rajoissa ja mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

kaikissa osaamiskeskuksen ja sen henkilöstön välisissä riita-asioissa henkilöstösäännöissä vahvistettujen edellytyksien rajoissa ja mukaisesti.

2.   Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa osaamiskeskuksen kotipaikka sijaitsee.

42 artikla

Unionin ja jäsenvaltioiden korvausvastuu ja vakuutukset

1.   Unionin ja jäsenvaltioiden korvausvastuu osaamiskeskuksen veloista rajoittuu siihen osuuteen, jonka ne ovat jo maksaneet hallintokustannuksista.

2.   Osaamiskeskus hankkii tarvittavan vakuutuksen ja pitää sen voimassa.

43 artikla

Eturistiriidat

Johtokunta antaa sääntöjä jäseniinsä, elimiinsä ja henkilöstöönsä, mukaan lukien pääjohtaja, liittyvien eturistiriitojen ehkäisemiseksi, tunnistamiseksi ja ratkaisemiseksi. Kyseisten sääntöjen on sisällettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on estää johtokunnassa sekä strategisessa neuvoa-antavassa ryhmässä olevien jäsenten edustajien eturistiriidat varainhoitoasetuksen mukaisesti, mukaan lukien mahdollisia sidonnaisuuksia koskevia ilmoituksia koskevat määräykset. Eturistiriitojen osalta kansallisiin koordinointikeskuksiin sovelletaan kansallista oikeutta.

44 artikla

Henkilötietojen suoja

1.   Osaamiskeskuksessa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EU) 2018/1725.

2.   Johtokunta hyväksyy asetuksen (EU) 2018/1725 45 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotoimenpiteet. Johtokunta voi hyväksyä lisätoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen osaamiskeskuksen soveltaessa kyseistä asetusta.

45 artikla

Isäntäjäsenvaltion antama tuki

Osaamiskeskus ja isäntäjäsenvaltio, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voivat tehdä hallinnollisen sopimuksen kyseisen jäsenvaltion osaamiskeskukselle myöntämistä erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta tämän jäsenvaltion osaamiskeskukselle antamasta tuesta.

VI LUKU

Loppusäännökset

46 artikla

Ensi vaiheen toimet

1.   Komissio vastaa osaamiskeskuksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes osaamiskeskuksella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet osaamiskeskuksen toimivaltaisten elinten kanssa.

2.   Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi komissio voi nimetä väliaikaisen pääjohtajan siihen asti, kun johtokunnan 16 artiklan mukaisesti nimittämä pääjohtaja aloittaa tehtävänsä. Väliaikainen pääjohtaja hoitaa pääjohtajan tehtäviä, ja häntä voi avustaa rajattu määrä komission henkilöstön jäseniä. Komissio voi väliaikaisesti nimittää osaamiskeskukseen rajoitetun määrän henkilöstönsä jäseniä.

3.   Väliaikainen pääjohtaja voi antaa luvan kaikkiin johtokunnan hyväksymistä osaamiskeskuksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseen ottoa koskevia sopimuksia, ja päätöksiä sen jälkeen, kun 13 artiklan 3 kohdan l alakohdassa tarkoitettu henkilöstötaulukko on hyväksytty.

4.   Väliaikainen pääjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä pääjohtajan kanssa ja johtokunnan hyväksynnän saatuaan päivämäärän, josta alkaen osaamiskeskuksella on kapasiteetti oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja osaamiskeskuksen toimien osalta.

47 artikla

Toimikausi

1.   Osaamiskeskus perustetaan 28 päivän kesäkuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2029 väliseksi ajaksi.

2.   Jollei osaamiskeskuksen toimeksiantoa jatketa 38 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päätyttyä aloitetaan ilman eri toimenpiteitä purkamismenettely.

3.   Osaamiskeskuksen purkamiseen liittyviä menettelyjä varten johtokunta nimittää yhden tai useamman selvittäjän, joka toimii johtokunnan tekemien päätösten mukaisesti.

4.   Osaamiskeskuksen purkamisen yhteydessä sen varat käytetään kattamaan osaamiskeskuksen vastuut sekä sen purkamisesta aiheutuvat menot. Mahdollinen ylijäämä jaetaan unionin ja rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken samassa suhteessa kuin ne ovat osallistuneet osaamiskeskuksen rahoittamiseen. Mahdollinen unionille jaettu ylijäämä palautetaan unionin talousarvioon.

48 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 2021.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D.M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 63.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 20 päivänä huhtikuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19 päivänä toukokuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/881, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta (kyberturvallisuusasetus) (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 15).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/715, annettu 18 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 70 artiklassa tarkoitettuja, SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EUVL L 122, 10.5.2019, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (OJ L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Neuvoston päätös (EU) 2021/764, annettu 10 päivänä toukokuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätöksen 2013/743/EU kumoamisesta (EUVL L 167 I, 12.5.2021, s. 1).

12

(13)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/173, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan ilmasto-, infrastruktuuri- ja ympäristöasioiden toimeenpanoviraston, Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanoviraston, Euroopan tutkimuksen toimeenpanoviraston, Euroopan innovaationeuvoston ja pk-yritysasioiden toimeenpanoviraston, Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston ja Euroopan koulutuksen ja kulttuurin toimeenpanoviraston perustamisesta ja täytäntöönpanopäätösten 2013/801/EU, 2013/771/EU, 2013/778/EU, 2013/779/EU, 2013/776/EU ja 2013/770/EU kumoamisesta (EUVL L 50, 15.2.2021, s. 9).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

14

(15)  
  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

15

(16)  Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (EUVL L 136, 31.5.1999, s. 20).

16

(17)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/443, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, turvallisuudesta komissiossa (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 41).

19

(20)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).

20

---

| 8.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/32

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/888,

annettu 20 päivänä toukokuuta 2021,

Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä asetusten (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan 4 kohdan, 166 artiklan 4 kohdan ja 214 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unioni perustuu sekä sen kansalaisten että jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. Tämä yleismaailmallinen ja yhteinen arvo ohjaa unionin toimintaa ja luo yhtenäisyyttä, jota tarvitaan, jotta voidaan selvitä nykyisistä ja tulevista yhteiskunnallisista haasteista, joihin vastaamisessa nuoret eurooppalaiset ovat valmiita auttamaan ilmaisten solidaarisuuttaan käytännössä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa korostetaan yhteisvastuuta yhtenä unionin keskeisistä periaatteista. Myös SEU 21 artiklan 1 kohdassa viitataan yhteisvastuuseen yhtenä unionin ulkoisen toiminnan peruselementeistä. |
| --- | --- |

(1)

Unioni perustuu sekä sen kansalaisten että jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. Tämä yleismaailmallinen ja yhteinen arvo ohjaa unionin toimintaa ja luo yhtenäisyyttä, jota tarvitaan, jotta voidaan selvitä nykyisistä ja tulevista yhteiskunnallisista haasteista, joihin vastaamisessa nuoret eurooppalaiset ovat valmiita auttamaan ilmaisten solidaarisuuttaan käytännössä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa korostetaan yhteisvastuuta yhtenä unionin keskeisistä periaatteista. Myös SEU 21 artiklan 1 kohdassa viitataan yhteisvastuuseen yhtenä unionin ulkoisen toiminnan peruselementeistä.

| (2) | Koska humanitaarisen avun tarve maailmassa on lisääntynyt huomattavasti, on tarpeen edistää solidaarisuutta jäsenvaltioiden välillä sekä niiden kolmansien maiden kanssa, joihin ihmisten aiheuttamat katastrofit tai luonnonkatastrofit vaikuttavat, ja pyrkiä vahvistamaan solidaarisuuden edistämistä ja lisäämään humanitaarisen avun näkyvyyttä unionin kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Koska humanitaarisen avun tarve maailmassa on lisääntynyt huomattavasti, on tarpeen edistää solidaarisuutta jäsenvaltioiden välillä sekä niiden kolmansien maiden kanssa, joihin ihmisten aiheuttamat katastrofit tai luonnonkatastrofit vaikuttavat, ja pyrkiä vahvistamaan solidaarisuuden edistämistä ja lisäämään humanitaarisen avun näkyvyyttä unionin kansalaisten keskuudessa.

| (3) | Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnan olisi edistettävä tarveperusteisia humanitaarisia toimia ja oltava neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisessä julkilausumassa ”Humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus” (4) esitetyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaista. Kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta olisi edistettävä. |
| --- | --- |

(3)

Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnan olisi edistettävä tarveperusteisia humanitaarisia toimia ja oltava neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisessä julkilausumassa ”Humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus” (4) esitetyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaista. Kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta olisi edistettävä.

| (4) | Yhdistyneiden kansakuntien (YK) humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston keskeinen ja yleinen koordinointitehtävä edistää johdonmukaista kansainvälistä humanitaarisiin kriiseihin vastaamista olisi tarvittaessa otettava huomioon. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston keskeinen ja yleinen koordinointitehtävä edistää johdonmukaista kansainvälistä humanitaarisiin kriiseihin vastaamista olisi tarvittaessa otettava huomioon.

| (5) | Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnalla olisi edistettävä sellaisia asianmukaisia humanitaarisia toimia, jotka tukevat sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien huomioon ottamista unionin humanitaarisen avun politiikassa ja tukevat kaikenikäisten naisten ja miesten erityistarpeisiin vastaamiseen tarkoitettuja humanitaarisia toimia. Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnassa olisi otettava huomioon haavoittuvimmassa asemassa olevien henkilöiden, mukaan lukien naiset ja lapset, sekä suurimmassa vaarassa olevien henkilöiden tarpeet ja valmiudet. |
| --- | --- |

(5)

Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnalla olisi edistettävä sellaisia asianmukaisia humanitaarisia toimia, jotka tukevat sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien huomioon ottamista unionin humanitaarisen avun politiikassa ja tukevat kaikenikäisten naisten ja miesten erityistarpeisiin vastaamiseen tarkoitettuja humanitaarisia toimia. Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnassa olisi otettava huomioon haavoittuvimmassa asemassa olevien henkilöiden, mukaan lukien naiset ja lapset, sekä suurimmassa vaarassa olevien henkilöiden tarpeet ja valmiudet.

| (6) | Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnalla olisi pyrittävä edistämään unionin humanitaarisen avun vaikuttavuutta ja tehokkuutta hyvän humanitaarisen avunannon periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnalla olisi pyrittävä edistämään unionin humanitaarisen avun vaikuttavuutta ja tehokkuutta hyvän humanitaarisen avunannon periaatteiden mukaisesti.

| (7) | Unionin tilaa käsitelleessä puheessa 14 päivänä syyskuuta 2016 korostettiin tarvetta investoida nuoriin ja ilmoitettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisesta tarkoituksena luoda nuorille eri puolilla unionia mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnan toimintaan mielekkäällä tavalla, osoittaa solidaarisuutta ja kehittää taitojaan ja tällä tavalla saada työkokemuksen lisäksi arvokasta inhimillistä kokemusta. |
| --- | --- |

(7)

Unionin tilaa käsitelleessä puheessa 14 päivänä syyskuuta 2016 korostettiin tarvetta investoida nuoriin ja ilmoitettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisesta tarkoituksena luoda nuorille eri puolilla unionia mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnan toimintaan mielekkäällä tavalla, osoittaa solidaarisuutta ja kehittää taitojaan ja tällä tavalla saada työkokemuksen lisäksi arvokasta inhimillistä kokemusta.

| (8) | Komissio painotti 7 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan solidaarisuusjoukot” tarvetta vahvistaa yhteisvastuutoiminnan perustaa koko Euroopan alueella, tarjota nuorille enemmän ja parempia mahdollisuuksia solidaarisuustoimiin monilla eri aloilla ja tukea kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimijoita niiden pyrkimyksissä selvitä erilaisista haasteista ja kriiseistä. Kyseisellä tiedonannolla käynnistettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen ensimmäinen toimintavaihe, jossa hyödynnettiin unionin eri ohjelmien resursseja vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- ja työmahdollisuuksien tarjoamiseksi nuorille eri puolilla unionia. |
| --- | --- |

(8)

Komissio painotti 7 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan solidaarisuusjoukot” tarvetta vahvistaa yhteisvastuutoiminnan perustaa koko Euroopan alueella, tarjota nuorille enemmän ja parempia mahdollisuuksia solidaarisuustoimiin monilla eri aloilla ja tukea kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimijoita niiden pyrkimyksissä selvitä erilaisista haasteista ja kriiseistä. Kyseisellä tiedonannolla käynnistettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen ensimmäinen toimintavaihe, jossa hyödynnettiin unionin eri ohjelmien resursseja vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- ja työmahdollisuuksien tarjoamiseksi nuorille eri puolilla unionia.

| (9) | Tässä asetuksessa ’solidaarisuudella’ tarkoitetaan yksilöllistä ja kollektiivista vastuuntuntoa yhteisestä hyvästä, mikä ilmenee käytännön toimintana. |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa ’solidaarisuudella’ tarkoitetaan yksilöllistä ja kollektiivista vastuuntuntoa yhteisestä hyvästä, mikä ilmenee käytännön toimintana.

| (10) | Avun antaminen humanitaarista apua tarvitseville ihmisille ja yhteisöille unionin ulkopuolisissa maissa inhimillisyyden, tasapuolisuuden, puolueettomuuden ja riippumattomuuden perusperiaatteiden pohjalta on tärkeä solidaarisuuden ilmaus. |
| --- | --- |

(10)

Avun antaminen humanitaarista apua tarvitseville ihmisille ja yhteisöille unionin ulkopuolisissa maissa inhimillisyyden, tasapuolisuuden, puolueettomuuden ja riippumattomuuden perusperiaatteiden pohjalta on tärkeä solidaarisuuden ilmaus.

| (11) | On tarpeen kehittää edelleen solidaarisuutta kriisien ja katastrofien uhreja kohtaan kolmansissa maissa sekä lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta humanitaarisesta avusta ja yleensä vapaaehtoistoiminnasta elinikäisenä toimintana ja antaa humanitaariselle avulle ja vapaaehtoistoiminnalle lisää näkyvyyttä. |
| --- | --- |

(11)

On tarpeen kehittää edelleen solidaarisuutta kriisien ja katastrofien uhreja kohtaan kolmansissa maissa sekä lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta humanitaarisesta avusta ja yleensä vapaaehtoistoiminnasta elinikäisenä toimintana ja antaa humanitaariselle avulle ja vapaaehtoistoiminnalle lisää näkyvyyttä.

| (12) | Unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 ja siinä olevat kestävän kehityksen tavoitteet sekä sisäisesti että ulkoisten toimien kautta. |
| --- | --- |

(12)

Unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 ja siinä olevat kestävän kehityksen tavoitteet sekä sisäisesti että ulkoisten toimien kautta.

| (13) | Neuvosto korosti humanitaarisen avun ja kehitystoimien välisen käytännön yhteyden toteuttamisesta 19 päivänä toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä tarvetta vahvistaa selviytymiskykyä yhdistämällä humanitaarinen apu aiempaa tiiviimmin kehitysyhteistyöhön ja vahvistaa edelleen humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön ja konfliktien ennaltaehkäisyn toisiaan täydentävien toimintatapojen välisiä operatiivisia yhteyksiä. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto korosti humanitaarisen avun ja kehitystoimien välisen käytännön yhteyden toteuttamisesta 19 päivänä toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä tarvetta vahvistaa selviytymiskykyä yhdistämällä humanitaarinen apu aiempaa tiiviimmin kehitysyhteistyöhön ja vahvistaa edelleen humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön ja konfliktien ennaltaehkäisyn toisiaan täydentävien toimintatapojen välisiä operatiivisia yhteyksiä.

| (14) | Nuorille olisi tarjottava helposti käytettävissä olevia ja osallistavia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin, joiden kautta he voisivat tuoda esiin sitoutumisensa yhteisöjä hyödyttävään toimintaan ja samalla hankkia hyödyllistä kokemusta, tietoja, taitoja ja osaamista henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistään varten ja siten parantaa työllistettävyyttään. Tällaisilla solidaarisuustoimilla olisi tuettava myös nuorten vapaaehtoisten liikkuvuutta, kulttuurienvälistä tuntemusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

(14)

Nuorille olisi tarjottava helposti käytettävissä olevia ja osallistavia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin, joiden kautta he voisivat tuoda esiin sitoutumisensa yhteisöjä hyödyttävään toimintaan ja samalla hankkia hyödyllistä kokemusta, tietoja, taitoja ja osaamista henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistään varten ja siten parantaa työllistettävyyttään. Tällaisilla solidaarisuustoimilla olisi tuettava myös nuorten vapaaehtoisten liikkuvuutta, kulttuurienvälistä tuntemusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

| (15) | Nuorille tarjottavien solidaarisuustoimien olisi mahdollistettava nuorten osallistuminen konkreettisella ja hyödyllisellä tavalla. Solidaarisuustoimien olisi vastattava täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja vahvistettava yhteisöjä ja edistettävä kansalaisosallistumista. Solidaarisuustoimien olisi tarjottava nuorille tilaisuuksia hankkia arvokkaita tietoja, taitoja ja osaamista. Solidaarisuustoimien olisi oltava taloudellisesti nuorten ulottuvilla ja ne olisi toteutettava turvallisissa ja terveellisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(15)

Nuorille tarjottavien solidaarisuustoimien olisi mahdollistettava nuorten osallistuminen konkreettisella ja hyödyllisellä tavalla. Solidaarisuustoimien olisi vastattava täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja vahvistettava yhteisöjä ja edistettävä kansalaisosallistumista. Solidaarisuustoimien olisi tarjottava nuorille tilaisuuksia hankkia arvokkaita tietoja, taitoja ja osaamista. Solidaarisuustoimien olisi oltava taloudellisesti nuorten ulottuvilla ja ne olisi toteutettava turvallisissa ja terveellisissä olosuhteissa.

| (16) | Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, tarjoaa keskitetyn asiointipisteen, jonka kautta pääsee osallistumaan solidaarisuustoimiin koko unionissa ja sen ulkopuolella. Unionin rahoituksen tehokkuuden ja ohjelman vaikutusten maksimoimiseksi komission olisi pyrittävä luomaan synergiaa kaikkien asiaankuuluvien ohjelmien välillä johdonmukaisella tavalla ilman, että tällainen synergia johtaa siihen, että varoja käytetään muiden kuin tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. Olisi varmistettava yhdenmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin muihin asiaankuuluviin politiikkoihin, kuten Euroopan unionin nuorisostrategiaan 2019–2027 (5), ja muihin asiaankuuluviin unionin ohjelmiin, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/817 (6) perustettuun Erasmus+-ohjelmaan. Ohjelma pohjautuu aiempien ja nykyisten ohjelmien, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 (7) perustetun Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 375/2014 (8) perustetun EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen, vahvuuksiin ja synergioihin niiden kanssa. Myös täydentävyys ohjelman toiminnan kannalta merkityksellisten unionin tason verkostojen, kuten Eurodesk-verkoston, kanssa varmistetaan. Lisäksi olisi varmistettava täydentävyys nykyisten asiaan liittyvien järjestelmien, erityisesti kansallisten yhteisvastuujärjestelmien, kuten vapaaehtois- ja kansalaispalvelujärjestelmien ja nuorten liikkuvuusjärjestelmien, ja ohjelman välillä, jotta voidaan vastavuoroisesti lisätä ja parantaa tällaisten järjestelmien vaikutusta ja ominaisuuksia sekä tapauksen mukaan hyödyntää hyviä käytäntöjä. Ohjelmalla ei pitäisi korvata vastaavia kansallisia järjestelmiä. Kaikkien nuorten yhtäläinen mahdollisuus osallistua kansallisiin solidaarisuustoimiin olisi varmistettava. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, tarjoaa keskitetyn asiointipisteen, jonka kautta pääsee osallistumaan solidaarisuustoimiin koko unionissa ja sen ulkopuolella. Unionin rahoituksen tehokkuuden ja ohjelman vaikutusten maksimoimiseksi komission olisi pyrittävä luomaan synergiaa kaikkien asiaankuuluvien ohjelmien välillä johdonmukaisella tavalla ilman, että tällainen synergia johtaa siihen, että varoja käytetään muiden kuin tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. Olisi varmistettava yhdenmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin muihin asiaankuuluviin politiikkoihin, kuten Euroopan unionin nuorisostrategiaan 2019–2027 (5), ja muihin asiaankuuluviin unionin ohjelmiin, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/817 (6) perustettuun Erasmus+-ohjelmaan. Ohjelma pohjautuu aiempien ja nykyisten ohjelmien, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1288/2013 (7) perustetun Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 375/2014 (8) perustetun EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen, vahvuuksiin ja synergioihin niiden kanssa. Myös täydentävyys ohjelman toiminnan kannalta merkityksellisten unionin tason verkostojen, kuten Eurodesk-verkoston, kanssa varmistetaan. Lisäksi olisi varmistettava täydentävyys nykyisten asiaan liittyvien järjestelmien, erityisesti kansallisten yhteisvastuujärjestelmien, kuten vapaaehtois- ja kansalaispalvelujärjestelmien ja nuorten liikkuvuusjärjestelmien, ja ohjelman välillä, jotta voidaan vastavuoroisesti lisätä ja parantaa tällaisten järjestelmien vaikutusta ja ominaisuuksia sekä tapauksen mukaan hyödyntää hyviä käytäntöjä. Ohjelmalla ei pitäisi korvata vastaavia kansallisia järjestelmiä. Kaikkien nuorten yhtäläinen mahdollisuus osallistua kansallisiin solidaarisuustoimiin olisi varmistettava.

| (17) | Ohjelma olisi perustettava seitsemäksi vuodeksi, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2093 (9)1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi kaudeksi vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ’vuosia 2021–2027 koskeva monivuotinen rahoituskehys’, kestoa. |
| --- | --- |

(17)

Ohjelma olisi perustettava seitsemäksi vuodeksi, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2020/2093 (9)1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi kaudeksi vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ’vuosia 2021–2027 koskeva monivuotinen rahoituskehys’, kestoa.

| (18) | Asiaan liittyviä unionin säädöksiä tulkittaessa on asianmukaista, että sekä maiden väliset vapaaehtoistoimet että jatkossakin asetuksen (EU) N:o 1288/2013 mukaisesti tuettavat vapaaehtoistoimet katsotaan vastaaviksi kuin ne vapaaehtoistoimet, joita toteutetaan Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun puitteissa. |
| --- | --- |

(18)

Asiaan liittyviä unionin säädöksiä tulkittaessa on asianmukaista, että sekä maiden väliset vapaaehtoistoimet että jatkossakin asetuksen (EU) N:o 1288/2013 mukaisesti tuettavat vapaaehtoistoimet katsotaan vastaaviksi kuin ne vapaaehtoistoimet, joita toteutetaan Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun puitteissa.

| (19) | Ohjelman on tarkoitus avata nuorille uusia mahdollisuuksia toteuttaa vapaaehtoistoimintaa solidaarisuuteen liittyvillä aloilla sekä suunnitella ja kehittää solidaarisuushankkeita omien ideoidensa pohjalta. Kyseisten mahdollisuuksien avulla nuoret voivat edistää henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystään. Ohjelmalla olisi tuettava myös osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden verkostoitumistoimia sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tuettujen toimien laatu ja edistetään osallistujien oppimistulosten validointia. Näin ollen ohjelmalla on myös osaltaan tarkoitus edistää nuorten kannalta merkityksellistä eurooppalaista yhteistyötä ja lisätä tietoisuutta yhteistyön positiivisista vaikutuksista. Tarjotuissa solidaarisuustoimissa on aiheellista noudattaa osallistujille ja osallistujaorganisaatioille osoitettua selkeää ja yksityiskohtaista menettelyä, jossa vahvistetaan solidaarisuustoimien kaikki vaiheet. |
| --- | --- |

(19)

Ohjelman on tarkoitus avata nuorille uusia mahdollisuuksia toteuttaa vapaaehtoistoimintaa solidaarisuuteen liittyvillä aloilla sekä suunnitella ja kehittää solidaarisuushankkeita omien ideoidensa pohjalta. Kyseisten mahdollisuuksien avulla nuoret voivat edistää henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystään. Ohjelmalla olisi tuettava myös osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden verkostoitumistoimia sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tuettujen toimien laatu ja edistetään osallistujien oppimistulosten validointia. Näin ollen ohjelmalla on myös osaltaan tarkoitus edistää nuorten kannalta merkityksellistä eurooppalaista yhteistyötä ja lisätä tietoisuutta yhteistyön positiivisista vaikutuksista. Tarjotuissa solidaarisuustoimissa on aiheellista noudattaa osallistujille ja osallistujaorganisaatioille osoitettua selkeää ja yksityiskohtaista menettelyä, jossa vahvistetaan solidaarisuustoimien kaikki vaiheet.

| (20) | Solidaarisuustoimien olisi tuotettava eurooppalaista lisäarvoa ja hyödytettävä yhteisöjä ja tuettava osallistujien henkilökohtaista, koulutuksellista, yhteiskunnallista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystä. Solidaarisuustoimia olisi kehitettävä eri aloilla, kuten koulutuksen, nuorisotyön, työllisyyden, sukupuolten tasa-arvon, yrittäjyyden ja erityisesti yhteiskunnallisen yrittäjyyden, kansalaisuuden ja demokraattisen osallistumisen, kulttuurienvälisen tietämyksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun, sosiaalisen osallistamisen, vammaisten henkilöiden osallistamisen, ympäristön- ja luonnonsuojelun, ilmastotoimien, katastrofien ehkäisyn, katastrofivalmiuden ja jälleenrakennustoiminnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjonnan, terveyden ja hyvinvoinnin, kulttuurin, myös kulttuuriperinnön, luovuuden, liikunnan ja urheilun, sosiaalihuollon ja -turvan, kolmansien maiden kansalaisten vastaanottamisen ja kotouttamisen, jossa huomioidaan maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kohtaamat haasteet, alueellisen yhteistyön ja koheesion sekä rajatylittävän yhteistyön alalla. Solidaarisuustoimiin olisi sisällyttävä vankka oppimis- ja koulutusulottuvuus osallistujille ennen solidaarisuustoimea, sen aikana tai sen jälkeen tarjottavien tarkoituksenmukaisten toimien kautta. |
| --- | --- |

(20)

Solidaarisuustoimien olisi tuotettava eurooppalaista lisäarvoa ja hyödytettävä yhteisöjä ja tuettava osallistujien henkilökohtaista, koulutuksellista, yhteiskunnallista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystä. Solidaarisuustoimia olisi kehitettävä eri aloilla, kuten koulutuksen, nuorisotyön, työllisyyden, sukupuolten tasa-arvon, yrittäjyyden ja erityisesti yhteiskunnallisen yrittäjyyden, kansalaisuuden ja demokraattisen osallistumisen, kulttuurienvälisen tietämyksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun, sosiaalisen osallistamisen, vammaisten henkilöiden osallistamisen, ympäristön- ja luonnonsuojelun, ilmastotoimien, katastrofien ehkäisyn, katastrofivalmiuden ja jälleenrakennustoiminnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjonnan, terveyden ja hyvinvoinnin, kulttuurin, myös kulttuuriperinnön, luovuuden, liikunnan ja urheilun, sosiaalihuollon ja -turvan, kolmansien maiden kansalaisten vastaanottamisen ja kotouttamisen, jossa huomioidaan maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kohtaamat haasteet, alueellisen yhteistyön ja koheesion sekä rajatylittävän yhteistyön alalla. Solidaarisuustoimiin olisi sisällyttävä vankka oppimis- ja koulutusulottuvuus osallistujille ennen solidaarisuustoimea, sen aikana tai sen jälkeen tarjottavien tarkoituksenmukaisten toimien kautta.

| (21) | Vapaaehtoistoiminta sekä unionissa että sen ulkopuolella, tarjoaa epäviralliseen ja arkioppimiseen liittyviä rikastuttavia kokemuksia ja edistää nuorten henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehitystä sekä kansalaisaktiivisuutta, kansalaisosallistumista ja työllistettävyyttä. Vapaaehtoistoiminnalla ei saisi olla kielteistä vaikutusta mahdolliseen tai olemassa olevaan palkkatyöhön, eikä sitä saisi pitää korvikkeena palkkatyölle. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä nuorisoalan vapaaehtoistoimintaan sovellettavia toimintapoliittisia linjauksia koskevaa yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän avulla. |
| --- | --- |

(21)

Vapaaehtoistoiminta sekä unionissa että sen ulkopuolella, tarjoaa epäviralliseen ja arkioppimiseen liittyviä rikastuttavia kokemuksia ja edistää nuorten henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehitystä sekä kansalaisaktiivisuutta, kansalaisosallistumista ja työllistettävyyttä. Vapaaehtoistoiminnalla ei saisi olla kielteistä vaikutusta mahdolliseen tai olemassa olevaan palkkatyöhön, eikä sitä saisi pitää korvikkeena palkkatyölle. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä nuorisoalan vapaaehtoistoimintaan sovellettavia toimintapoliittisia linjauksia koskevaa yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän avulla.

| (22) | Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Ohjelma edistää tätä aloitteellisuutta tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia solidaarisuushankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Solidaarisuushankkeissa voidaan kokeilla ideoita ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin haasteisiin alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla ja ne tukevat nuoria ryhtymään itse solidaarisuustoimien vetäjiksi. Solidaarisuushankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat osallistujille kannustavan alkusysäyksen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja toimimiseen edelleen aktiivisina kansalaisina vapaaehtoisina, harjoittelijoina tai työntekijöinä yhdistyksissä, kansalaisjärjestöissä tai muissa aktiivisesti solidaarisuutta, voittoa tavoittelematonta toimintaa ja nuorisoalaa edistävissä elimissä. |
| --- | --- |

(22)

Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Ohjelma edistää tätä aloitteellisuutta tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia solidaarisuushankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Solidaarisuushankkeissa voidaan kokeilla ideoita ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin haasteisiin alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla ja ne tukevat nuoria ryhtymään itse solidaarisuustoimien vetäjiksi. Solidaarisuushankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat osallistujille kannustavan alkusysäyksen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja toimimiseen edelleen aktiivisina kansalaisina vapaaehtoisina, harjoittelijoina tai työntekijöinä yhdistyksissä, kansalaisjärjestöissä tai muissa aktiivisesti solidaarisuutta, voittoa tavoittelematonta toimintaa ja nuorisoalaa edistävissä elimissä.

| (23) | Vapaaehtoistoimintaan osallistujat, jäljempänä ’vapaaehtoiset’, voivat osaltaan vahvistaa unionin valmiuksia antaa tarveperusteista humanitaarista apua tiettyjen periaatteiden mukaisesti ja osaltaan tehostaa humanitaarisen alan toimintaa, edellyttäen, että heidät valitaan, koulutetaan ja valmennetaan kenttätyöhön asianmukaisesti siten, että heillä on varmasti tarvittavat taidot ja pätevyys avun tarpeessa olevien ihmisten auttamiseen mahdollisimman tuloksellisesti, ja edellyttäen, että he saavat asianmukaista tukea ja ohjausta paikan päällä. Sen vuoksi erittäin osaavien, koulutettujen ja kokeneiden valmentajien, mentorien ja asiantuntijoiden rooli on tärkeä käytännön humanitaarisen avun tehokkuuden sekä vapaaehtoisten tukemisen kannalta osana vapaaehtoistoimintaa. Tällaiset valmentajat, mentorit ja asiantuntijat voivat osallistua vapaaehtoistoimintaan ohjatakseen ja tukeakseen vapaaehtoisia sekä tukeakseen vapaaehtoistoiminnan kehittämisen ja siihen liittyvien valmiuksien kehittämisen komponentteja, vahvistaen näin paikallisia verkostoja ja yhteisöjä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kolmansien maiden vastaanottavien organisaatioiden valmiuksiin ja tarpeeseen juurruttaa vapaaehtoistoiminta paikalliseen ympäristöön ja helpottaa vapaaehtoisten yhteydenpitoa paikallisten humanitaaristen toimijoiden, vastaanottavien yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

(23)

Vapaaehtoistoimintaan osallistujat, jäljempänä ’vapaaehtoiset’, voivat osaltaan vahvistaa unionin valmiuksia antaa tarveperusteista humanitaarista apua tiettyjen periaatteiden mukaisesti ja osaltaan tehostaa humanitaarisen alan toimintaa, edellyttäen, että heidät valitaan, koulutetaan ja valmennetaan kenttätyöhön asianmukaisesti siten, että heillä on varmasti tarvittavat taidot ja pätevyys avun tarpeessa olevien ihmisten auttamiseen mahdollisimman tuloksellisesti, ja edellyttäen, että he saavat asianmukaista tukea ja ohjausta paikan päällä. Sen vuoksi erittäin osaavien, koulutettujen ja kokeneiden valmentajien, mentorien ja asiantuntijoiden rooli on tärkeä käytännön humanitaarisen avun tehokkuuden sekä vapaaehtoisten tukemisen kannalta osana vapaaehtoistoimintaa. Tällaiset valmentajat, mentorit ja asiantuntijat voivat osallistua vapaaehtoistoimintaan ohjatakseen ja tukeakseen vapaaehtoisia sekä tukeakseen vapaaehtoistoiminnan kehittämisen ja siihen liittyvien valmiuksien kehittämisen komponentteja, vahvistaen näin paikallisia verkostoja ja yhteisöjä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kolmansien maiden vastaanottavien organisaatioiden valmiuksiin ja tarpeeseen juurruttaa vapaaehtoistoiminta paikalliseen ympäristöön ja helpottaa vapaaehtoisten yhteydenpitoa paikallisten humanitaaristen toimijoiden, vastaanottavien yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.

| (24) | On tärkeää, että osallistujat ja osallistujaorganisaatiot tuntevat kuuluvansa yksittäisten ihmisten ja eri tahojen muodostamaan yhteisöön, joka on sitoutunut lisäämään yhteisvastuullisuutta koko Euroopassa. Samaan aikaan osallistujaorganisaatiot tarvitsevat tukea parantaakseen valmiuksiaan tarjota laadukasta solidaarisuustoimintaa kasvavalle osallistujajoukolle. Ohjelmasta olisi tuettava verkostoitumistoimia, joilla pyritään vahvistamaan osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden sitoutumista tällaiseen yhteisöön ja lisäämään yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä edistämään hyödyllisten käytäntöjen ja kokemusten jakamista. Verkostoitumistoimilla olisi myös lisättävä julkisten ja yksityisten toimijoiden tietoisuutta ohjelmasta ja kerättävä osallistujilta ja osallistujaorganisaatioilta palautetta ohjelman toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(24)

On tärkeää, että osallistujat ja osallistujaorganisaatiot tuntevat kuuluvansa yksittäisten ihmisten ja eri tahojen muodostamaan yhteisöön, joka on sitoutunut lisäämään yhteisvastuullisuutta koko Euroopassa. Samaan aikaan osallistujaorganisaatiot tarvitsevat tukea parantaakseen valmiuksiaan tarjota laadukasta solidaarisuustoimintaa kasvavalle osallistujajoukolle. Ohjelmasta olisi tuettava verkostoitumistoimia, joilla pyritään vahvistamaan osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden sitoutumista tällaiseen yhteisöön ja lisäämään yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä edistämään hyödyllisten käytäntöjen ja kokemusten jakamista. Verkostoitumistoimilla olisi myös lisättävä julkisten ja yksityisten toimijoiden tietoisuutta ohjelmasta ja kerättävä osallistujilta ja osallistujaorganisaatioilta palautetta ohjelman toteuttamisesta.

| (25) | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ohjelman puitteissa tarjottavien solidaarisuustoimien ja mahdollisuuksien laadun varmistamiseen erityisesti tarjoamalla osallistujille koulutusta verkossa tai sen ulkopuolella, kielitukea ja hallinnollista tukea ennen kyseessä olevaa solidaarisuustoimea, sen aikana ja sen jälkeen, sekä vakuutuksen, joka kattaa tapaturma- ja sairausvakuutuksen ja vastuuvakuutuksen. Olisi varmistettava osallistujien ohjelman aikana hankkimien tietojen, taitojen ja osaamisen validointi. Osallistujien, osallistujaorganisaatioiden ja suunniteltujen edunsaajien turvallisuus on äärimmäisen tärkeää. Tällaiseen turvallisuuteen olisi kuuluttava heikommassa asemassa olevien ryhmien parissa työskenteleviä osallistujia koskevat asianmukaiset turvallisuusselvitysvaatimukset sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kaikessa solidaarisuustoiminnassa olisi noudatettava haitan aiheuttamisen välttämistä koskevaa periaatetta (’do no harm’) ja toimet olisi myös toteutettava siten, että ennalta arvaamattomien olosuhteiden, kuten ympäristökriisien, konfliktien tai pandemioiden, vaikutus otetaan asianmukaisesti huomioon. Vapaaehtoisia ei pitäisi lähettää operaatioihin, joita suoritetaan kansainvälisten tai muiden aseellisten konfliktien alueella, eikä ympäristöihin, jotka ovat ristiriidassa kansainvälisen ihmisoikeusstandardien kanssa. |
| --- | --- |

(25)

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ohjelman puitteissa tarjottavien solidaarisuustoimien ja mahdollisuuksien laadun varmistamiseen erityisesti tarjoamalla osallistujille koulutusta verkossa tai sen ulkopuolella, kielitukea ja hallinnollista tukea ennen kyseessä olevaa solidaarisuustoimea, sen aikana ja sen jälkeen, sekä vakuutuksen, joka kattaa tapaturma- ja sairausvakuutuksen ja vastuuvakuutuksen. Olisi varmistettava osallistujien ohjelman aikana hankkimien tietojen, taitojen ja osaamisen validointi. Osallistujien, osallistujaorganisaatioiden ja suunniteltujen edunsaajien turvallisuus on äärimmäisen tärkeää. Tällaiseen turvallisuuteen olisi kuuluttava heikommassa asemassa olevien ryhmien parissa työskenteleviä osallistujia koskevat asianmukaiset turvallisuusselvitysvaatimukset sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kaikessa solidaarisuustoiminnassa olisi noudatettava haitan aiheuttamisen välttämistä koskevaa periaatetta (’do no harm’) ja toimet olisi myös toteutettava siten, että ennalta arvaamattomien olosuhteiden, kuten ympäristökriisien, konfliktien tai pandemioiden, vaikutus otetaan asianmukaisesti huomioon. Vapaaehtoisia ei pitäisi lähettää operaatioihin, joita suoritetaan kansainvälisten tai muiden aseellisten konfliktien alueella, eikä ympäristöihin, jotka ovat ristiriidassa kansainvälisen ihmisoikeusstandardien kanssa.

| (26) | Ohjelmassa olisi noudatettava vuoden 2017 lapsen oikeuksien edistämistä ja suojaamista koskevissa EU:n suuntaviivoissa ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 9 artiklassa vahvistettuja periaatteita. |
| --- | --- |

(26)

Ohjelmassa olisi noudatettava vuoden 2017 lapsen oikeuksien edistämistä ja suojaamista koskevissa EU:n suuntaviivoissa ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 9 artiklassa vahvistettuja periaatteita.

| (27) | Jotta voidaan varmistaa ohjelman toimien vaikutus osallistujien henkilökohtaiseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen, kulttuuriin ja kansalaisuuteen liittyvään ja ammatilliseen kehittymiseen, kyseessä olevan toimen oppimistuloksina saavutetut tiedot, taidot ja osaaminen olisi yksilöitävä ja dokumentoitava asianmukaisesti. Siksi olisi tarvittaessa kannustettava käyttämään epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseen tarkoitettuja kansallisen ja unionin tason tehokkaita välineitä, kuten Youthpassia ja Europassia, kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen, kuten 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (10) suositellaan. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan varmistaa ohjelman toimien vaikutus osallistujien henkilökohtaiseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen, kulttuuriin ja kansalaisuuteen liittyvään ja ammatilliseen kehittymiseen, kyseessä olevan toimen oppimistuloksina saavutetut tiedot, taidot ja osaaminen olisi yksilöitävä ja dokumentoitava asianmukaisesti. Siksi olisi tarvittaessa kannustettava käyttämään epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseen tarkoitettuja kansallisen ja unionin tason tehokkaita välineitä, kuten Youthpassia ja Europassia, kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen, kuten 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (10) suositellaan.

| (28) | Komission ja kansallisten toimistojen olisi myös kannustettava entisiä osallistujia jakamaan omia kokemuksiaan nuorten verkostojen, oppilaitosten ja työpajojen avulla muun muassa lähettiläinä tai verkoston jäseninä. Entiset osallistujat voisivat myös osallistua osallistujien koulutukseen. |
| --- | --- |

(28)

Komission ja kansallisten toimistojen olisi myös kannustettava entisiä osallistujia jakamaan omia kokemuksiaan nuorten verkostojen, oppilaitosten ja työpajojen avulla muun muassa lähettiläinä tai verkoston jäseninä. Entiset osallistujat voisivat myös osallistua osallistujien koulutukseen.

| (29) | Olisi varmistettava laatumerkin avulla, että osallistujaorganisaatiot noudattavat ohjelman periaatteita ja vaatimuksia, jotka koskevat niiden oikeuksia ja velvollisuuksia solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

(29)

Olisi varmistettava laatumerkin avulla, että osallistujaorganisaatiot noudattavat ohjelman periaatteita ja vaatimuksia, jotka koskevat niiden oikeuksia ja velvollisuuksia solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa.

| (30) | Jokaisen yhteisön, joka haluaa osallistua ohjelmaan, olisi saatava laatumerkki, jos se täyttää sitä koskevat asianmukaiset edellytykset. Ohjelman toimeenpanoelinten olisi pidettävä yllä jatkuvaa menettelyä laatumerkin myöntämiseksi. Ohjelman toimeenpanoelinten olisi säännöllisesti uudelleenarvioitava, täyttävätkö yhteisöt edelleen edellytykset, joiden johdosta niiden laatumerkit myönnettiin. Laatumerkki olisi peruutettava, jos ohjelman toimeenpanoelinten suorittamien tarkastusten yhteydessä käy ilmi, että kyseessä oleva yhteisö ei enää täytä näitä edellytyksiä. Laatumerkin myöntämisen hallinnollinen prosessi olisi karsittava mahdollisimman vähäiseksi, jotta vältetään pienten organisaatioiden lannistaminen. |
| --- | --- |

(30)

Jokaisen yhteisön, joka haluaa osallistua ohjelmaan, olisi saatava laatumerkki, jos se täyttää sitä koskevat asianmukaiset edellytykset. Ohjelman toimeenpanoelinten olisi pidettävä yllä jatkuvaa menettelyä laatumerkin myöntämiseksi. Ohjelman toimeenpanoelinten olisi säännöllisesti uudelleenarvioitava, täyttävätkö yhteisöt edelleen edellytykset, joiden johdosta niiden laatumerkit myönnettiin. Laatumerkki olisi peruutettava, jos ohjelman toimeenpanoelinten suorittamien tarkastusten yhteydessä käy ilmi, että kyseessä oleva yhteisö ei enää täytä näitä edellytyksiä. Laatumerkin myöntämisen hallinnollinen prosessi olisi karsittava mahdollisimman vähäiseksi, jotta vältetään pienten organisaatioiden lannistaminen.

| (31) | Yhteisön, joka haluaa hakea rahoitusta tarjotakseen solidaarisuustoimia ohjelman puitteissa, olisi ensin saatava laatumerkki. Tällaisen ennakkoedellytyksen ei olisi koskettava luonnollisia henkilöitä, jotka hakevat rahoitustukea osallistujista koostuvan epävirallisen ryhmän puolesta näiden solidaarisuushankkeita varten. Laatumerkin saaminen ei saisi kuitenkaan johtaa automaattisesti ohjelman mukaisen rahoituksen saamiseen. |
| --- | --- |

(31)

Yhteisön, joka haluaa hakea rahoitusta tarjotakseen solidaarisuustoimia ohjelman puitteissa, olisi ensin saatava laatumerkki. Tällaisen ennakkoedellytyksen ei olisi koskettava luonnollisia henkilöitä, jotka hakevat rahoitustukea osallistujista koostuvan epävirallisen ryhmän puolesta näiden solidaarisuushankkeita varten. Laatumerkin saaminen ei saisi kuitenkaan johtaa automaattisesti ohjelman mukaisen rahoituksen saamiseen.

| (32) | Yleisenä sääntönä on, että avustushakemukset olisi toimitettava sen maan kansalliselle toimistolle, johon osallistujaorganisaatio on sijoittautunut. Unioninlaajuisen tai kansainvälisen ulottuvuuden toimia koskevat avustushakemukset, mukaan lukien hakemukset, jotka koskevat vapaaehtoistiimien solidaarisuustoimia unionin tasolla yksilöidyillä ensisijaisilla aloilla tai solidaarisuustoimia humanitaarisen avun operaatioiden tukemiseksi kolmansissa maissa, voidaan tarpeen mukaan hallinnoida keskitetysti. |
| --- | --- |

(32)

Yleisenä sääntönä on, että avustushakemukset olisi toimitettava sen maan kansalliselle toimistolle, johon osallistujaorganisaatio on sijoittautunut. Unioninlaajuisen tai kansainvälisen ulottuvuuden toimia koskevat avustushakemukset, mukaan lukien hakemukset, jotka koskevat vapaaehtoistiimien solidaarisuustoimia unionin tasolla yksilöidyillä ensisijaisilla aloilla tai solidaarisuustoimia humanitaarisen avun operaatioiden tukemiseksi kolmansissa maissa, voidaan tarpeen mukaan hallinnoida keskitetysti.

| (33) | Osallistujaorganisaatiot voivat hoitaa useita tehtäviä ohjelman puitteissa. Vastaanottavaa tehtävää hoitaessaan osallistujaorganisaatioiden olisi suoritettava osallistujien vastaanottamiseen liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimintojen järjestäminen ja osallistujien ohjaaminen ja tukeminen solidaarisuustoimen aikana tarpeen mukaan. Tukitehtävää hoitaessaan niiden olisi suoritettava toimenpiteitä, jotka liittyvät osallistujien lähettämiseen ja heidän valmentamiseensa ennen solidaarisuustoimea sekä heidän ohjaamiseensa solidaarisuustoimen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien osallistujien koulutus sekä osallistujien ohjaaminen paikallisiin organisaatioihin solidaarisuustoimen jälkeen, jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia osallistua uusiin solidaarisuustoimiin. Laatumerkissä olisi huomioitava se, että erityiset vaatimukset vaihtelevat solidaarisuustoimen tyypin mukaan, ja sen olisi vahvistettava, että osallistujaorganisaatio kykenee varmistamaan solidaarisuustoimien laadun solidaarisuustoimeen osallistumisen kaikissa vaiheissa ohjelman periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. Yhteisön, joka muuttaa toimiaan merkittävästi, olisi ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle ohjelman toimeenpanoelimelle, joka voi arvioida uudelleen täyttääkö kyseinen yhteisö edelleen edellytykset, joiden johdosta laatumerkki myönnettiin. |
| --- | --- |

(33)

Osallistujaorganisaatiot voivat hoitaa useita tehtäviä ohjelman puitteissa. Vastaanottavaa tehtävää hoitaessaan osallistujaorganisaatioiden olisi suoritettava osallistujien vastaanottamiseen liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimintojen järjestäminen ja osallistujien ohjaaminen ja tukeminen solidaarisuustoimen aikana tarpeen mukaan. Tukitehtävää hoitaessaan niiden olisi suoritettava toimenpiteitä, jotka liittyvät osallistujien lähettämiseen ja heidän valmentamiseensa ennen solidaarisuustoimea sekä heidän ohjaamiseensa solidaarisuustoimen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien osallistujien koulutus sekä osallistujien ohjaaminen paikallisiin organisaatioihin solidaarisuustoimen jälkeen, jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia osallistua uusiin solidaarisuustoimiin. Laatumerkissä olisi huomioitava se, että erityiset vaatimukset vaihtelevat solidaarisuustoimen tyypin mukaan, ja sen olisi vahvistettava, että osallistujaorganisaatio kykenee varmistamaan solidaarisuustoimien laadun solidaarisuustoimeen osallistumisen kaikissa vaiheissa ohjelman periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. Yhteisön, joka muuttaa toimiaan merkittävästi, olisi ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle ohjelman toimeenpanoelimelle, joka voi arvioida uudelleen täyttääkö kyseinen yhteisö edelleen edellytykset, joiden johdosta laatumerkki myönnettiin.

| (34) | Nuorten solidaarisuustoimien tukemiseksi osallistuvat organisaatiot voivat olla julkisia tai yksityisiä yhteisöjä tai kansainvälisiä järjestöjä, voittoa tavoittelemattomia tai tavoittelevia, ja niiden joukossa voi olla nuorisojärjestöjä, uskonnollisia yhteisöjä, hyväntekeväisyysjärjestöjä, tunnustuksettomia humanistisia järjestöjä, kansalaisjärjestöjä tai muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita. |
| --- | --- |

(34)

Nuorten solidaarisuustoimien tukemiseksi osallistuvat organisaatiot voivat olla julkisia tai yksityisiä yhteisöjä tai kansainvälisiä järjestöjä, voittoa tavoittelemattomia tai tavoittelevia, ja niiden joukossa voi olla nuorisojärjestöjä, uskonnollisia yhteisöjä, hyväntekeväisyysjärjestöjä, tunnustuksettomia humanistisia järjestöjä, kansalaisjärjestöjä tai muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita.

| (35) | Ohjelman hankkeiden laaja-alaistamista olisi helpotettava. Olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan ohjelman hankkeiden vetäjiä hakemaan avustuksia tai luomaan synergiaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä maahanmuuttoon, turvallisuuteen, oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, terveyteen ja kulttuuriin liittyvien unionin ohjelmien tuella. |
| --- | --- |

(35)

Ohjelman hankkeiden laaja-alaistamista olisi helpotettava. Olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan ohjelman hankkeiden vetäjiä hakemaan avustuksia tai luomaan synergiaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä maahanmuuttoon, turvallisuuteen, oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, terveyteen ja kulttuuriin liittyvien unionin ohjelmien tuella.

| (36) | Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten olisi avustettava ohjelman toimeenpanoelimiä, osallistujaorganisaatioita ja osallistujia, jotta voidaan parantaa ohjelman toimien toteuttamisen laatua ja tehostaa kyseisten toimien kautta hankitun osaamisen yksilöintiä ja validointia, myös Youthpass-todistuksilla. |
| --- | --- |

(36)

Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten olisi avustettava ohjelman toimeenpanoelimiä, osallistujaorganisaatioita ja osallistujia, jotta voidaan parantaa ohjelman toimien toteuttamisen laatua ja tehostaa kyseisten toimien kautta hankitun osaamisen yksilöintiä ja validointia, myös Youthpass-todistuksilla.

| (37) | Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä jatkuvasti, jotta voidaan varmistaa ohjelman hyvä saavutettavuus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (11) vaatimusten mukaisesti ja tarjota niin kiinnostuneille henkilöille kuin organisaatioillekin keskitetty asiointipiste, joka mahdollistaa muun muassa rekisteröitymisen, profiilien ja tarjottavien mahdollisuuksien määrittämisen ja yhteensovittamisen, verkostoitumisen ja virtuaalisen yhteydenpidon, verkkokoulutuksen, kielituen ja toimen jälkeisen tuen sekä muita hyödyllisiä toimintoja, joihin saattaa ilmetä tarvetta myöhemmin. |
| --- | --- |

(37)

Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä jatkuvasti, jotta voidaan varmistaa ohjelman hyvä saavutettavuus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (11) vaatimusten mukaisesti ja tarjota niin kiinnostuneille henkilöille kuin organisaatioillekin keskitetty asiointipiste, joka mahdollistaa muun muassa rekisteröitymisen, profiilien ja tarjottavien mahdollisuuksien määrittämisen ja yhteensovittamisen, verkostoitumisen ja virtuaalisen yhteydenpidon, verkkokoulutuksen, kielituen ja toimen jälkeisen tuen sekä muita hyödyllisiä toimintoja, joihin saattaa ilmetä tarvetta myöhemmin.

| (38) | Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä edelleen ottaen huomioon komission 23 päivänä maaliskuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – täytäntöönpanostrategia” esitetyt eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet, joissa annetaan ohjeita yhteentoimivien digitaalisten julkisten palvelujen perustamista varten ja joita pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden avulla. Eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa annetaan julkishallinnoille 47 konkreettista suositusta, jotka koskevat yhteentoimivuutta koskevien toimien hallinnoinnin parantamista, organisaatioiden välisten suhteiden luomista, koko käyttöketjun kattavia digitaalisia palveluja tukevien prosessien yhdenmukaistamista sekä sen varmistamista, ettei nykyinen tai uusi lainsäädäntö vaaranna yhteentoimivuuteen liittyviä pyrkimyksiä. |
| --- | --- |

(38)

Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä edelleen ottaen huomioon komission 23 päivänä maaliskuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – täytäntöönpanostrategia” esitetyt eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet, joissa annetaan ohjeita yhteentoimivien digitaalisten julkisten palvelujen perustamista varten ja joita pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden avulla. Eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa annetaan julkishallinnoille 47 konkreettista suositusta, jotka koskevat yhteentoimivuutta koskevien toimien hallinnoinnin parantamista, organisaatioiden välisten suhteiden luomista, koko käyttöketjun kattavia digitaalisia palveluja tukevien prosessien yhdenmukaistamista sekä sen varmistamista, ettei nykyinen tai uusi lainsäädäntö vaaranna yhteentoimivuuteen liittyviä pyrkimyksiä.

| (39) | Ohjelmaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(39)

Ohjelmaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt.

| (40) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja (EU) 2017/1939 (16) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(40)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja (EU) 2017/1939 (16) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (41) | Ohjelman toimet on kohdennettu 18–30-vuotiaille nuorille. Osallistuakseen ohjelman toimiin tällaisten nuorten olisi ensin rekisteröidyttävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin. |
| --- | --- |

(41)

Ohjelman toimet on kohdennettu 18–30-vuotiaille nuorille. Osallistuakseen ohjelman toimiin tällaisten nuorten olisi ensin rekisteröidyttävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin.

| (42) | Ottaen huomioon humanitaariseen apuun liittyvät erityiset haasteet humanitaarisen avun operaatioita tukevaan vapaaehtoistoimintaan osallistuvien olisi oltava vähintään 18-vuotiaita ja enintään 35-vuotiaita. |
| --- | --- |

(42)

Ottaen huomioon humanitaariseen apuun liittyvät erityiset haasteet humanitaarisen avun operaatioita tukevaan vapaaehtoistoimintaan osallistuvien olisi oltava vähintään 18-vuotiaita ja enintään 35-vuotiaita.

| (43) | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että solidaarisuustoimet ovat kaikkien nuorten ja nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, saavutettavissa. Olisi otettava käyttöön erityistoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden ja erityisesti heikossa asemassa olevien nuorten osallistumisen edistämiseksi, myös tarjoamalla sellaista kohtuullista asumista, jonka ansiosta vammaiset henkilöt pystyvät tosiasiallisesti osallistumaan solidaarisuustoimiin yhdenvertaisesti muiden kanssa vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 27 artiklan ja neuvoston direktiivin 2000/78/EY (18) mukaisesti. Tällaisten erityistoimenpiteiden olisi otettava huomioon sellaiset rajoitteet, jotka johtuvat eräiden maaseutualueiden, unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden syrjäisestä sijainnista sekä köyhyydestä joillakin kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla. Myös jäsenvaltioiden, merentakaisten maiden ja alueiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi kuuluttava, mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan Schengenin säännöstön ja unionin oikeuden soveltamista, sellaisten hallinnollisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumien ja oleskelulupien saamista, sekä maiden välisten toimien tapauksessa unionin sisällä eurooppalaisen sairaanhoitokortin saamista. |
| --- | --- |

(43)

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että solidaarisuustoimet ovat kaikkien nuorten ja nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, saavutettavissa. Olisi otettava käyttöön erityistoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden ja erityisesti heikossa asemassa olevien nuorten osallistumisen edistämiseksi, myös tarjoamalla sellaista kohtuullista asumista, jonka ansiosta vammaiset henkilöt pystyvät tosiasiallisesti osallistumaan solidaarisuustoimiin yhdenvertaisesti muiden kanssa vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 27 artiklan ja neuvoston direktiivin 2000/78/EY (18) mukaisesti. Tällaisten erityistoimenpiteiden olisi otettava huomioon sellaiset rajoitteet, jotka johtuvat eräiden maaseutualueiden, unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden syrjäisestä sijainnista sekä köyhyydestä joillakin kasvukeskusten ulkopuolisilla alueilla. Myös jäsenvaltioiden, merentakaisten maiden ja alueiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi kuuluttava, mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan Schengenin säännöstön ja unionin oikeuden soveltamista, sellaisten hallinnollisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumien ja oleskelulupien saamista, sekä maiden välisten toimien tapauksessa unionin sisällä eurooppalaisen sairaanhoitokortin saamista.

| (44) | Kun otetaan huomioon, miten tärkeää on ilmastonmuutoksen torjuminen ilmastonmuutosta koskevalla Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksella hyväksytyn Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista koskevien unionin sitoumusten mukaisesti, ohjelmalla pyritään edistämään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen yleistavoitteen saavuttamista, että 30 prosentilla unionin talousarvion menoista tuettaisiin ilmastotavoitteita. Kestävän kasvun mallina toimivan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti tämän asetuksen nojalla toteutettavissa toimissa olisi noudatettava vahingon välttämisen periaatetta (”do no harm”) muuttamatta kuitenkaan ohjelman perusluonnetta. Asiaankuuluvat toimet olisi yksilöitävä ja toteutettava ohjelman toimeenpanon aikana, ja niitä tarkastellaan uudelleen asiaan liittyvien arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. On myös paikallaan mitata asiaankuuluvia toimia, joilla edistetään ilmastotavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien ne, joilla pyritään vähentämään ohjelman ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

(44)

Kun otetaan huomioon, miten tärkeää on ilmastonmuutoksen torjuminen ilmastonmuutosta koskevalla Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksella hyväksytyn Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista koskevien unionin sitoumusten mukaisesti, ohjelmalla pyritään edistämään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen yleistavoitteen saavuttamista, että 30 prosentilla unionin talousarvion menoista tuettaisiin ilmastotavoitteita. Kestävän kasvun mallina toimivan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti tämän asetuksen nojalla toteutettavissa toimissa olisi noudatettava vahingon välttämisen periaatetta (”do no harm”) muuttamatta kuitenkaan ohjelman perusluonnetta. Asiaankuuluvat toimet olisi yksilöitävä ja toteutettava ohjelman toimeenpanon aikana, ja niitä tarkastellaan uudelleen asiaan liittyvien arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. On myös paikallaan mitata asiaankuuluvia toimia, joilla edistetään ilmastotavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien ne, joilla pyritään vähentämään ohjelman ympäristövaikutuksia.

| (45) | Tässä asetuksessa säädetään ohjelmaa koskevasta rahoituskehyksestä, joka muodostaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (19) 18 kohdassa tarkoitetun ensisijaisen rahoitusohjeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(45)

Tässä asetuksessa säädetään ohjelmaa koskevasta rahoituskehyksestä, joka muodostaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (19) 18 kohdassa tarkoitetun ensisijaisen rahoitusohjeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (46) | Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Kyseistä valintaa avustusten osalta tehdessä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä. |
| --- | --- |

(46)

Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Kyseistä valintaa avustusten osalta tehdessä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.

| (47) | Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (20) vahvistetun yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään kyseisten ohjelmien toimeenpanosta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn päätöksen perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmansien maiden olisi voitava osallistua täysimittaisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan kunkin kolmannen maan kanssa tehdyssä ohjelmaan osallistumista koskevassa sopimuksessa. Täysimääräinen osallistuminen sisältää lisäksi velvoitteen perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia välillisesti. Ohjelmaan assosioitumattomista kolmansista maista tulevien oikeussubjektien olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmissa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä. Ohjelman toteuttamisen yhteydessä voitaisiin ajatella erityisjärjestelyjä Andorrasta, Liechtensteinista, Monacosta, San Marinosta ja Pyhästä istuimesta peräisin olevien oikeussubjektien osalta. |
| --- | --- |

(47)

Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (20) vahvistetun yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään kyseisten ohjelmien toimeenpanosta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn päätöksen perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmansien maiden olisi voitava osallistua täysimittaisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan kunkin kolmannen maan kanssa tehdyssä ohjelmaan osallistumista koskevassa sopimuksessa. Täysimääräinen osallistuminen sisältää lisäksi velvoitteen perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia välillisesti. Ohjelmaan assosioitumattomista kolmansista maista tulevien oikeussubjektien olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmissa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä. Ohjelman toteuttamisen yhteydessä voitaisiin ajatella erityisjärjestelyjä Andorrasta, Liechtensteinista, Monacosta, San Marinosta ja Pyhästä istuimesta peräisin olevien oikeussubjektien osalta.

| (48) | Jotta ohjelman vaikutus olisi mahdollisimman suuri, olisi vahvistettava säännökset, jotka antavat jäsenvaltioille ja ohjelmaan assosioituneille kolmansille maille sekä muille unionin ohjelmille mahdollisuuden asettaa käyttöön lisärahoitusta ohjelman sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Jotta ohjelman vaikutus olisi mahdollisimman suuri, olisi vahvistettava säännökset, jotka antavat jäsenvaltioille ja ohjelmaan assosioituneille kolmansille maille sekä muille unionin ohjelmille mahdollisuuden asettaa käyttöön lisärahoitusta ohjelman sääntöjen mukaisesti.

| (49) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (21) nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
| --- | --- |

(49)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (21) nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (50) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklan ja komission 24 päivänä lokakuuta 2017 antaman tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” mukaisesti ohjelmassa olisi otettava huomioon kyseisessä artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden erityistilanne. Toteutettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä lisäämään syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin, myös tarvittaessa liikkuvuustoimiin annettavalla taloudellisella tuella. Kyseisiltä alueilta ja kolmansista maista, erityisesti niiden naapurimaista, peräisin olevien ihmisten ja organisaatioiden välistä liikkuvuuteen liittyvää vaihtoa ja yhteistyötä olisi edistettävä. Tällaisia toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. |
| --- | --- |

(50)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklan ja komission 24 päivänä lokakuuta 2017 antaman tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” mukaisesti ohjelmassa olisi otettava huomioon kyseisessä artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden erityistilanne. Toteutettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä lisäämään syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin, myös tarvittaessa liikkuvuustoimiin annettavalla taloudellisella tuella. Kyseisiltä alueilta ja kolmansista maista, erityisesti niiden naapurimaista, peräisin olevien ihmisten ja organisaatioiden välistä liikkuvuuteen liittyvää vaihtoa ja yhteistyötä olisi edistettävä. Tällaisia toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti.

| (51) | Varainhoitoasetuksen mukaan komission olisi hyväksyttävä työohjelmat ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Työohjelmissa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat. Työohjelmat ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(51)

Varainhoitoasetuksen mukaan komission olisi hyväksyttävä työohjelmat ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Työohjelmissa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat. Työohjelmat ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä tarkastelumenettelyä noudattaen.

| (52) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (22) 22 ja 23 kohdan nojalla ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan ohjelman käytännön vaikutuksia, mukaan lukien vaikutukset yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(52)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (22) 22 ja 23 kohdan nojalla ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan ohjelman käytännön vaikutuksia, mukaan lukien vaikutukset yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin.

| (53) | Tiedottaminen ohjelman tukemien toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin paikallistasolla kuin kansallisella ja Euroopan tasolla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yhteiskunnallisiin yrityksiin ja kannustettava niitä tukemaan ohjelman toimia. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien toimeenpanoelinten tehtävänä ja tarvittaessa muiden keskeisten sidosryhmien olisi tuettava niitä. Lisäksi komission olisi tehtävä säännöllistä yhteistyötä useiden eri sidosryhmien kanssa, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, koko ohjelman elinkaaren ajan helpottaakseen hyvien käytäntöjen ja hankkeiden tulosten jakamista ja palautteen keräämistä ohjelmasta. Kansalliset toimistot olisi kutsuttava osallistumaan tähän prosessiin. |
| --- | --- |

(53)

Tiedottaminen ohjelman tukemien toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin paikallistasolla kuin kansallisella ja Euroopan tasolla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yhteiskunnallisiin yrityksiin ja kannustettava niitä tukemaan ohjelman toimia. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien toimeenpanoelinten tehtävänä ja tarvittaessa muiden keskeisten sidosryhmien olisi tuettava niitä. Lisäksi komission olisi tehtävä säännöllistä yhteistyötä useiden eri sidosryhmien kanssa, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, koko ohjelman elinkaaren ajan helpottaakseen hyvien käytäntöjen ja hankkeiden tulosten jakamista ja palautteen keräämistä ohjelmasta. Kansalliset toimistot olisi kutsuttava osallistumaan tähän prosessiin.

| (54) | Jotta ohjelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin, komission, kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen olisi toivottavaa tehdä keskenään tiivistä yhteistyötä ja tarpeen mukaan muodostaa kumppanuuksia kansalaisjärjestöjen, yhteiskunnallisten yritysten, nuorisojärjestöjen, vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen ja solidaarisuustoimien asiantuntemusta omaavien paikallisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

(54)

Jotta ohjelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin, komission, kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen olisi toivottavaa tehdä keskenään tiivistä yhteistyötä ja tarpeen mukaan muodostaa kumppanuuksia kansalaisjärjestöjen, yhteiskunnallisten yritysten, nuorisojärjestöjen, vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen ja solidaarisuustoimien asiantuntemusta omaavien paikallisten sidosryhmien kanssa.

| (55) | Jotta varmistetaan yleisölle suunnatun tiedotuksen tehokkuus ja komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välinen vahvempi synergia, viestintätoimiin tämän asetuksen mukaisesti kohdennetuilla määrärahoilla olisi tuettava myös ulkoista tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, siinä määrin kuin kyseiset painopisteet liittyvät ohjelman yleiseen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(55)

Jotta varmistetaan yleisölle suunnatun tiedotuksen tehokkuus ja komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välinen vahvempi synergia, viestintätoimiin tämän asetuksen mukaisesti kohdennetuilla määrärahoilla olisi tuettava myös ulkoista tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, siinä määrin kuin kyseiset painopisteet liittyvät ohjelman yleiseen tavoitteeseen.

| (56) | Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä. Näin ollen ohjelman yleinen täytäntöönpano olisi annettava nykyisten rakenteiden eli komission ja asetuksen (EU) 2021/817 nuorisoa koskevassa luvussa tarkoitettujen toimien hallinnointiin nimettyjen kansallisten toimistojen tehtäväksi. Toimintalohkon ”nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin” toimia olisi kuitenkin pääasiassa hallinnoitava suoraan. Komission olisi kuultava säännöllisesti keskeisiä sidosryhmiä, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, ohjelman toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(56)

Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä. Näin ollen ohjelman yleinen täytäntöönpano olisi annettava nykyisten rakenteiden eli komission ja asetuksen (EU) 2021/817 nuorisoa koskevassa luvussa tarkoitettujen toimien hallinnointiin nimettyjen kansallisten toimistojen tehtäväksi. Toimintalohkon ”nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin” toimia olisi kuitenkin pääasiassa hallinnoitava suoraan. Komission olisi kuultava säännöllisesti keskeisiä sidosryhmiä, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, ohjelman toteuttamisesta.

| (57) | Moitteettoman varainhoidon ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi jäsenvaltioissa ja ohjelmaan assosioituneissa kolmansissa maissa kunkin kansallisen viranomaisen olisi nimettävä riippumaton tarkastuselin. Riippumattomien tarkastuselinten olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan samoja kuin asetuksen (EU) 2021/817 nuorisoa koskevassa luvussa tarkoitettuja toimia varten nimetyt elimet. |
| --- | --- |

(57)

Moitteettoman varainhoidon ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi jäsenvaltioissa ja ohjelmaan assosioituneissa kolmansissa maissa kunkin kansallisen viranomaisen olisi nimettävä riippumaton tarkastuselin. Riippumattomien tarkastuselinten olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan samoja kuin asetuksen (EU) 2021/817 nuorisoa koskevassa luvussa tarkoitettuja toimia varten nimetyt elimet.

| (58) | Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin oikeuden soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista. |
| --- | --- |

(58)

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin oikeuden soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista.

| (59) | Tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja että niiden tarkkuuden taso on asianmukainen. Tällaiset tiedot olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvien tietosuojasääntöjen mukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(59)

Tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja että niiden tarkkuuden taso on asianmukainen. Tällaiset tiedot olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvien tietosuojasääntöjen mukaisella tavalla.

| (60) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (23) mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (23) mukaisesti.

| (61) | Edunsaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset ja kiinteämääräinen rahoitus. Yksinkertaistetuissa avustuksissa, joilla tuetaan ohjelman mukaisia liikkuvuuteen liittyviä toimia, sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi otettava huomioon isäntämaan oleskelu- ja elinkustannukset. Jäsenvaltioita olisi myös kannustettava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kyseiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista; julkisten tai yksityisten oikeussubjektien henkilöille myöntämiä avustuksia olisi kohdeltava samalla tavalla. |
| --- | --- |

(61)

Edunsaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset ja kiinteämääräinen rahoitus. Yksinkertaistetuissa avustuksissa, joilla tuetaan ohjelman mukaisia liikkuvuuteen liittyviä toimia, sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi otettava huomioon isäntämaan oleskelu- ja elinkustannukset. Jäsenvaltioita olisi myös kannustettava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kyseiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista; julkisten tai yksityisten oikeussubjektien henkilöille myöntämiä avustuksia olisi kohdeltava samalla tavalla.

| (62) | Sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä arvioidaan tehokkaasti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti liitteen muuttamiseksi indikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(62)

Sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä arvioidaan tehokkaasti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti liitteen muuttamiseksi indikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (63) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, tunnustetut periaatteet. Tällä asetuksella pyritään erityisesti varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti oikeutta naisten ja miesten tasa-arvoon sekä oikeutta syrjimättömyyteen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen tai sosioekonomisen taustan perusteella, ja edistämään perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(63)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, tunnustetut periaatteet. Tällä asetuksella pyritään erityisesti varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti oikeutta naisten ja miesten tasa-arvoon sekä oikeutta syrjimättömyyteen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen tai sosioekonomisen taustan perusteella, ja edistämään perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan soveltamista.

| (64) | Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttyihin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(64)

Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttyihin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

| (65) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli lisätä nuorison ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin, laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(65)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli lisätä nuorison ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin, laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (66) | Varainhoitoasetuksen mukaisesti avustus voidaan myöntää jo aloitettuun toimeen edellyttäen, että hakija voi osoittaa, että toimi oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneisiin kustannuksiin ei kuitenkaan voi myöntää unionin rahoitusta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Unionin tuen keskeytyminen voisi vahingoittaa unionin etuja, joten keskeytymisen välttämiseksi rahoituspäätöksessä olisi voitava rajoitetun ajan vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alussa ja vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, katsoa avustuskelpoisiksi 1 päivästä tammikuuta 2021 toteutetut toimet ja aiheutuneet kulut, vaikka kyseiset toimet olisi toteutettu ja kyseiset kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää. |
| --- | --- |

(66)

Varainhoitoasetuksen mukaisesti avustus voidaan myöntää jo aloitettuun toimeen edellyttäen, että hakija voi osoittaa, että toimi oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneisiin kustannuksiin ei kuitenkaan voi myöntää unionin rahoitusta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Unionin tuen keskeytyminen voisi vahingoittaa unionin etuja, joten keskeytymisen välttämiseksi rahoituspäätöksessä olisi voitava rajoitetun ajan vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alussa ja vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, katsoa avustuskelpoisiksi 1 päivästä tammikuuta 2021 toteutetut toimet ja aiheutuneet kulut, vaikka kyseiset toimet olisi toteutettu ja kyseiset kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää.

| (67) | Toimia tai aloitteita, joita ei tueta tämän asetuksen nojalla, ei voida sisällyttää työohjelmiin. |
| --- | --- |

(67)

Toimia tai aloitteita, joita ei tueta tämän asetuksen nojalla, ei voida sisällyttää työohjelmiin.

| (68) | Jotta kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitettavista investoinneista saataisiin mahdollisimman paljon lisäarvoa, olisi pyrittävä saamaan aikaan synergiaa etenkin ohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä, mukaan lukien yhteistyössä hallinnoitavat rahastot. Näiden synergioiden maksimoimiseksi olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus ohjelman ja toisen unionin ohjelman toimissa, kunhan tällainen kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa ohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta. |
| --- | --- |

(68)

Jotta kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitettavista investoinneista saataisiin mahdollisimman paljon lisäarvoa, olisi pyrittävä saamaan aikaan synergiaa etenkin ohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä, mukaan lukien yhteistyössä hallinnoitavat rahastot. Näiden synergioiden maksimoimiseksi olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus ohjelman ja toisen unionin ohjelman toimissa, kunhan tällainen kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa ohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta.

| (69) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1475 (24) olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021 lukien. |
| --- | --- |

(69)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1475 (24) olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021 lukien.

| (70) | Jotta voidaan taata katkeamaton tuki asiaankuuluvalla politiikan alalla ja jotta ohjelman toteutus voidaan käynnistää vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

(70)

Jotta voidaan taata katkeamaton tuki asiaankuuluvalla politiikan alalla ja jotta ohjelman toteutus voidaan käynnistää vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ajaksi.

2.   Ohjelmassa on seuraavat kaksi toimintalohkoa:

| a) | toimintalohko: ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin”; ja |
| --- | --- |

a)

toimintalohko: ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin”; ja

| b) | toimintalohko: ”nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin”, jäljempänä ’Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot’. |
| --- | --- |

b)

toimintalohko: ”nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin”, jäljempänä ’Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot’.

3.   Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosien 2021–2027 väliselle kaudelle, unionin rahoituksen muodot ja tällaista rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’solidaarisuustoimella’ laadukasta osallistavaa toimea, jolla vastataan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, edistetään ohjelman tavoitteiden saavuttamista ja joka voi olla muodoltaan eri alojen vapaaehtoistoimintaa, solidaarisuushanke tai verkostoitumistoimi, myös humanitaarisen avun alalla, joissa varmistetaan eurooppalainen lisäarvo ja noudatetaan työterveys- ja -turvallisuussäännöksiä ja asiaankuuluvia turvallisuussääntöjä; |
| --- | --- |

1)

’solidaarisuustoimella’ laadukasta osallistavaa toimea, jolla vastataan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, edistetään ohjelman tavoitteiden saavuttamista ja joka voi olla muodoltaan eri alojen vapaaehtoistoimintaa, solidaarisuushanke tai verkostoitumistoimi, myös humanitaarisen avun alalla, joissa varmistetaan eurooppalainen lisäarvo ja noudatetaan työterveys- ja -turvallisuussäännöksiä ja asiaankuuluvia turvallisuussääntöjä;

| 2) | ’rekisteröidyllä ehdokkaalla’ 17–30-vuotiasta henkilöä tai, jos on kyse vapaaehtoistoiminnasta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa, 17–35 vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltiossa, ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa tai tämän asetuksen mukaisessa muussa osallistuvassa maassa ja joka on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ilmaistakseen kiinnostuksensa osallistua solidaarisuustoimeen, mutta joka ei vielä osallistu tällaiseen toimeen; |
| --- | --- |

2)

’rekisteröidyllä ehdokkaalla’ 17–30-vuotiasta henkilöä tai, jos on kyse vapaaehtoistoiminnasta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa, 17–35 vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltiossa, ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa tai tämän asetuksen mukaisessa muussa osallistuvassa maassa ja joka on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ilmaistakseen kiinnostuksensa osallistua solidaarisuustoimeen, mutta joka ei vielä osallistu tällaiseen toimeen;

| 3) | ’osallistujalla’ 18–30-vuotiasta henkilöä tai, jos on kyse vapaaehtoistoiminnasta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa, 18–35-vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltiossa, ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa tai tämän asetuksen mukaisessa muussa osallistuvassa maassa, on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ja osallistuu solidaarisuustoimeen; |
| --- | --- |

3)

’osallistujalla’ 18–30-vuotiasta henkilöä tai, jos on kyse vapaaehtoistoiminnasta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa, 18–35-vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltiossa, ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa tai tämän asetuksen mukaisessa muussa osallistuvassa maassa, on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ja osallistuu solidaarisuustoimeen;

| 4) | ’nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia’ nuoria henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä, maahanmuuttajataustansa vuoksi tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä taikka muista syistä, mukaan lukien syyt, jotka voivat johtaa perusoikeuskirjan 21 artiklassa tarkoitettuun syrjintään; |
| --- | --- |

4)

’nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia’ nuoria henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä, maahanmuuttajataustansa vuoksi tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä taikka muista syistä, mukaan lukien syyt, jotka voivat johtaa perusoikeuskirjan 21 artiklassa tarkoitettuun syrjintään;

| 5) | ’osallistujaorganisaatiolla’ julkista tai yksityistä, joko voittoa tavoittelematonta tai voittoa tavoittelevaa paikallista, alueellista, kansallista tai kansainvälistä yhteisöä, jolle on myönnetty laatumerkki; |
| --- | --- |

5)

’osallistujaorganisaatiolla’ julkista tai yksityistä, joko voittoa tavoittelematonta tai voittoa tavoittelevaa paikallista, alueellista, kansallista tai kansainvälistä yhteisöä, jolle on myönnetty laatumerkki;

| 6) | ’vapaaehtoistoiminnalla’ enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, joka toteutetaan palkattomana vapaaehtoistoimintana, jolla edistetään yhteistä hyvää; |
| --- | --- |

6)

’vapaaehtoistoiminnalla’ enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, joka toteutetaan palkattomana vapaaehtoistoimintana, jolla edistetään yhteistä hyvää;

| 7) | ’solidaarisuushankkeella’ palkatonta enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, jonka toteuttaa vähintään viidestä osallistujasta koostuva ryhmä ja jonka avulla vastataan keskeisiin haasteisiin osallistujien yhteisöissä ja saadaan samalla selkeää eurooppalaista lisäarvoa; |
| --- | --- |

7)

’solidaarisuushankkeella’ palkatonta enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, jonka toteuttaa vähintään viidestä osallistujasta koostuva ryhmä ja jonka avulla vastataan keskeisiin haasteisiin osallistujien yhteisöissä ja saadaan samalla selkeää eurooppalaista lisäarvoa;

| 8) | ’laatumerkillä’ sertifiointia, joka on myönnetty solidaarisuustoimen tyypin mukaisesti vaihtelevien erityisten vaatimusten perusteella osallistujaorganisaatiolle, joka haluaa tarjota ohjelman puitteissa solidaarisuustoimia vastaanottajan tehtävässä, tukitehtävässä tai molemmissa; |
| --- | --- |

8)

’laatumerkillä’ sertifiointia, joka on myönnetty solidaarisuustoimen tyypin mukaisesti vaihtelevien erityisten vaatimusten perusteella osallistujaorganisaatiolle, joka haluaa tarjota ohjelman puitteissa solidaarisuustoimia vastaanottajan tehtävässä, tukitehtävässä tai molemmissa;

| 9) | ’Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskuksilla’ lisätoimintoja, jotka nimetyt kansalliset toimistot toteuttavat, jotta voidaan tukea ohjelman solidaarisuustoimien kehittämistä, toteuttamista ja laatua sekä osallistujien solidaarisuustoimiensa kautta hankkiman osaamisen tunnistamista; |
| --- | --- |

9)

’Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskuksilla’ lisätoimintoja, jotka nimetyt kansalliset toimistot toteuttavat, jotta voidaan tukea ohjelman solidaarisuustoimien kehittämistä, toteuttamista ja laatua sekä osallistujien solidaarisuustoimiensa kautta hankkiman osaamisen tunnistamista;

| 10) | ’Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalilla’ komission vastuulla hallinnoitavaa interaktiivista verkkopohjaista työkalua, joka on saatavilla kaikilla unionin virallisilla kielillä, jolla tarjotaan ohjelman laadukkaan toimeenpanon tueksi asiaankuuluvia verkkopalveluita, joka täydentää osallistujaorganisaatioiden toimia, mukaan lukien tiedon tarjonta ohjelmasta, joka rekisteröi osallistuja, joka hakee osallistujia, joka ilmoittaa solidaarisuustoimista ja etsii niitä, joka hakee potentiaalisia hankekumppaneita, joka tukee solidaarisuustoimia sekä koulutus-, viestintä- ja verkostoitumistoimia koskevia yhteydenottoja ja tarjouksia, joka tiedottaa ja ilmoittaa mahdollisuuksista käyttäjille, joka tarjoaa mekanismin palautteen antamiseksi solidaarisuustoimien laadusta ja joka sallii muiden toimintojen lisäämisen ohjelmaan liittyvien asiaankuuluvien kehitysten huomioimiseksi; |
| --- | --- |

10)

’Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalilla’ komission vastuulla hallinnoitavaa interaktiivista verkkopohjaista työkalua, joka on saatavilla kaikilla unionin virallisilla kielillä, jolla tarjotaan ohjelman laadukkaan toimeenpanon tueksi asiaankuuluvia verkkopalveluita, joka täydentää osallistujaorganisaatioiden toimia, mukaan lukien tiedon tarjonta ohjelmasta, joka rekisteröi osallistuja, joka hakee osallistujia, joka ilmoittaa solidaarisuustoimista ja etsii niitä, joka hakee potentiaalisia hankekumppaneita, joka tukee solidaarisuustoimia sekä koulutus-, viestintä- ja verkostoitumistoimia koskevia yhteydenottoja ja tarjouksia, joka tiedottaa ja ilmoittaa mahdollisuuksista käyttäjille, joka tarjoaa mekanismin palautteen antamiseksi solidaarisuustoimien laadusta ja joka sallii muiden toimintojen lisäämisen ohjelmaan liittyvien asiaankuuluvien kehitysten huomioimiseksi;

| 11) | ’avoimuutta ja tunnustamista lisäävällä unionin välineellä’ välinettä, jolla sidosryhmiä autetaan ymmärtämään, arvostamaan ja tarvittaessa tunnustamaan epävirallisen ja arkioppimisen tuloksia kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

11)

’avoimuutta ja tunnustamista lisäävällä unionin välineellä’ välinettä, jolla sidosryhmiä autetaan ymmärtämään, arvostamaan ja tarvittaessa tunnustamaan epävirallisen ja arkioppimisen tuloksia kaikkialla unionissa;

| 12) | ’humanitaarisen avun toimella’ toimea, joka tukee kolmansissa maissa toteutettavia kriisin jälkeisiä ja pitkäaikaisia humanitaarisen avun operaatioita ja jonka tarkoituksena on antaa tarveperusteista apua, jolla pyritään suojelemaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo ihmisten aiheuttamissa katastrofeissa tai luonnonkatastrofeissa, mukaan lukien avustus-, hätäapu- ja suojelutoimet humanitaaristen kriisien aikana tai niiden jälkitilanteissa, tukitoimenpiteet, joilla varmistetaan apua tarvitsevien luokse pääseminen ja helpotetaan avun esteetöntä toimittamista, sekä toimet, joiden tarkoituksena on parantaa katastrofivalmiutta ja vähentää katastrofiriskiä, ja joissa yhdistyvät hätäapu, kunnostustoimet ja kehitystoimet ja joilla edistetään haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsivien yhteisöjen selviytymiskykyä ja valmiutta toimia kriisitilanteissa ja toipua niistä; |
| --- | --- |

12)

’humanitaarisen avun toimella’ toimea, joka tukee kolmansissa maissa toteutettavia kriisin jälkeisiä ja pitkäaikaisia humanitaarisen avun operaatioita ja jonka tarkoituksena on antaa tarveperusteista apua, jolla pyritään suojelemaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo ihmisten aiheuttamissa katastrofeissa tai luonnonkatastrofeissa, mukaan lukien avustus-, hätäapu- ja suojelutoimet humanitaaristen kriisien aikana tai niiden jälkitilanteissa, tukitoimenpiteet, joilla varmistetaan apua tarvitsevien luokse pääseminen ja helpotetaan avun esteetöntä toimittamista, sekä toimet, joiden tarkoituksena on parantaa katastrofivalmiutta ja vähentää katastrofiriskiä, ja joissa yhdistyvät hätäapu, kunnostustoimet ja kehitystoimet ja joilla edistetään haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsivien yhteisöjen selviytymiskykyä ja valmiutta toimia kriisitilanteissa ja toipua niistä;

| 13) | ’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio. |
| --- | --- |

13)

’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio.

3 artikla

Ohjelman tavoitteet

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on lisätä nuorten ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin ja laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, lähinnä vapaaehtoistoimintaan, jotta voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta, solidaarisuutta, demokratiaa, eurooppalaista identiteettiä ja aktiivista kansalaisuutta unionissa ja sen ulkopuolella sekä vastata yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin ruohonjuuritasolla pyrkien erityisesti edistämään kestävää kehitystä, sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia.

2.   Ohjelman erityistavoitteena on tarjota nuorille, myös nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, helposti käytettävissä olevia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin, joilla saadaan aikaan myönteisiä yhteiskunnallisia muutoksia unionissa ja sen ulkopuolella, ja samalla parantaa heidän osaamistaan ja validoida se asianmukaisesti, sekä helpottaa heidän jatkuvaa osallistumistaan aktiivisina kansalaisina.

3.   Ohjelman tavoitteet toteutetaan 1 artiklan 2 kohdassa esitettyjen toimintalohkojen puitteissa.

II LUKU

Ohjelman toimet

4 artikla

Ohjelman toimet

1.   Ohjelma tukee seuraavia toimia:

| a) | vapaaehtoistoiminta 7 ja 10 artiklassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vapaaehtoistoiminta 7 ja 10 artiklassa esitetyn mukaisesti;

| b) | solidaarisuushankkeet 8 artiklassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

solidaarisuushankkeet 8 artiklassa esitetyn mukaisesti;

| c) | verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti; ja |
| --- | --- |

c)

verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti; ja

| d) | laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti.

2.   Ohjelmalla tuetaan sellaisia solidaarisuustoimia, joista saadaan selkeää eurooppalaista lisäarvoa ottaen huomioon esimerkiksi niiden

| a) | rajatylittävä luonne, erityisesti oppimiseen liittyvässä liikkuvuudessa ja yhteistyössä; |
| --- | --- |

a)

rajatylittävä luonne, erityisesti oppimiseen liittyvässä liikkuvuudessa ja yhteistyössä;

| b) | täydentävyys paikallisen, alueellisen, kansallisen, unionin ja kansainvälisen tason muiden ohjelmien ja toimintalinjojen kanssa; |
| --- | --- |

b)

täydentävyys paikallisen, alueellisen, kansallisen, unionin ja kansainvälisen tason muiden ohjelmien ja toimintalinjojen kanssa;

| c) | eurooppalainen ulottuvuus, joka liittyy kyseisten solidaarisuustoimien aiheisiin, tavoitteisiin, toimintamalleihin, odotettuihin tuloksiin ja muihin näkökohtiin; |
| --- | --- |

c)

eurooppalainen ulottuvuus, joka liittyy kyseisten solidaarisuustoimien aiheisiin, tavoitteisiin, toimintamalleihin, odotettuihin tuloksiin ja muihin näkökohtiin;

| d) | toimintamalli taustaltaan erilaisten nuorten saamiseksi mukaan; |
| --- | --- |

d)

toimintamalli taustaltaan erilaisten nuorten saamiseksi mukaan;

| e) | vaikutukset avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden tulokselliseen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

e)

vaikutukset avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden tulokselliseen hyödyntämiseen.

3.   Solidaarisuustoimien toteuttamisessa on noudatettava erityisvaatimuksia, jotka on asetettu kullekin 5, 7, 8 ja 10 artiklassa tarkoitetulle ohjelman puitteissa toteutettavalle toimityypille, sekä jäsenvaltioissa ja ohjelmaan assosioituneissa kolmansissa maissa sovellettavia sääntelykehyksiä.

4.   Unionin säädöksissä olevat viittaukset Eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun on tulkittava siten, että ne käsittävät viittauksen sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013 että tämän asetuksen mukaisen vapaaehtoistoimintaan.

5 artikla

Kummallekin toimintalohkolle yhteiset toimet

1.   Verkostoitumistoimet toteutetaan maan sisäisesti tai rajatylittävästi, ja niiden tavoitteena on

| a) | vahvistaa osallistujaorganisaatioiden valmiuksia tarjota laadukkaita ja helposti käytettävissä olevia hankkeita kasvavalle määrälle osallistujia; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa osallistujaorganisaatioiden valmiuksia tarjota laadukkaita ja helposti käytettävissä olevia hankkeita kasvavalle määrälle osallistujia;

| b) | houkutella uusia osallistujia ja uusia osallistujaorganisaatioita; |
| --- | --- |

b)

houkutella uusia osallistujia ja uusia osallistujaorganisaatioita;

| c) | tarjota osallistujille ja osallistujaorganisaatioille mahdollisuuksia antaa palautetta solidaarisuustoimista sekä tehdä tunnetuksi ohjelmaa; ja |
| --- | --- |

c)

tarjota osallistujille ja osallistujaorganisaatioille mahdollisuuksia antaa palautetta solidaarisuustoimista sekä tehdä tunnetuksi ohjelmaa; ja

| d) | edistää kokemusten vaihtoa ja lujittaa yhteenkuuluvuuden tunnetta ohjelman osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden keskuudessa ja tukea tällä tavoin ohjelman laajemmalle ulottuvaa positiivista vaikutusta, mukaan lukien parhaiden käytäntöjen vaihtamisen ja verkostojen perustamisen kaltaiset toimet. |
| --- | --- |

d)

edistää kokemusten vaihtoa ja lujittaa yhteenkuuluvuuden tunnetta ohjelman osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden keskuudessa ja tukea tällä tavoin ohjelman laajemmalle ulottuvaa positiivista vaikutusta, mukaan lukien parhaiden käytäntöjen vaihtamisen ja verkostojen perustamisen kaltaiset toimet.

2.   Laatu- ja tukitoimenpiteisiin kuuluvat

| a) | asianmukaiset toimenpiteet turvallisuusselvitysvaatimusten asettamiseksi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

asianmukaiset toimenpiteet turvallisuusselvitysvaatimusten asettamiseksi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| b) | ennen solidaarisuustoimia, niiden aikana ja niiden jälkeen toteutetut toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan kyseisten toimien laatu ja saavutettavuus, mukaan lukien verkossa ja sen ulkopuolella annettava koulutus, tarvittaessa kyseessä olevaan solidaarisuustoimeen ja sen asiayhteyteen mukautettuna; kielituki; vakuutus, mukaan lukien sairaus- ja tapaturmavakuutus; Youthpass-todistuksen käytön laajentaminen, todistuksessa yksilöidään ja dokumentoidaan osallistujien solidaarisuustoimien aikana hankkima osaaminen; valmiuksien kehittäminen; ja hallinnollinen tuki osallistujaorganisaatioille; |
| --- | --- |

b)

ennen solidaarisuustoimia, niiden aikana ja niiden jälkeen toteutetut toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan kyseisten toimien laatu ja saavutettavuus, mukaan lukien verkossa ja sen ulkopuolella annettava koulutus, tarvittaessa kyseessä olevaan solidaarisuustoimeen ja sen asiayhteyteen mukautettuna; kielituki; vakuutus, mukaan lukien sairaus- ja tapaturmavakuutus; Youthpass-todistuksen käytön laajentaminen, todistuksessa yksilöidään ja dokumentoidaan osallistujien solidaarisuustoimien aikana hankkima osaaminen; valmiuksien kehittäminen; ja hallinnollinen tuki osallistujaorganisaatioille;

| c) | laatumerkin suunnittelu ja ylläpito; |
| --- | --- |

c)

laatumerkin suunnittelu ja ylläpito;

| d) | Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten toimet, joilla tuetaan ohjelman toimien toteuttamista ja parannetaan toteutuksen laatua sekä tehostetaan niiden tulosten validointia; ja |
| --- | --- |

d)

Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten toimet, joilla tuetaan ohjelman toimien toteuttamista ja parannetaan toteutuksen laatua sekä tehostetaan niiden tulosten validointia; ja

| e) | Euroopan solidaarisuusjoukkojen helppopääsyisen portaalin sekä muiden asiaankuuluvien verkkopalveluiden ja tarvittavien tietoteknisten tukijärjestelmien ja verkkotyökalujen perustaminen, ylläpito ja päivittäminen. |
| --- | --- |

e)

Euroopan solidaarisuusjoukkojen helppopääsyisen portaalin sekä muiden asiaankuuluvien verkkopalveluiden ja tarvittavien tietoteknisten tukijärjestelmien ja verkkotyökalujen perustaminen, ylläpito ja päivittäminen.

III LUKU

Nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin

6 artikla

Toimien tarkoitus ja tyypit

1.   Toimintalohkon ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin” puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti yhteenkuuluvuuden, solidaarisuuden, aktiivisen kansalaisuuden ja demokratian vahvistamista unionissa ja sen ulkopuolella ja samalla vastattava yhteiskunnallisiin haasteisiin pyrkien erityisesti edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia.

2.   Toimintalohkolla ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin” tuetaan seuraavia toimia:

| a) | vapaaehtoistoiminta 7 artiklassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vapaaehtoistoiminta 7 artiklassa esitetyn mukaisesti;

| b) | solidaarisuushankkeet 8 artiklassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

solidaarisuushankkeet 8 artiklassa esitetyn mukaisesti;

| c) | tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti;

| d) | laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti.

7 artikla

Vapaaehtoistoiminta toimintalohkossa ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin”

1.   Vapaaehtoistoimintaa koskevat seuraavat vaatimukset:

| a) | siihen on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti; |
| --- | --- |

a)

siihen on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti;

| b) | se ei saa korvata harjoittelua tai työtä; |
| --- | --- |

b)

se ei saa korvata harjoittelua tai työtä;

| c) | sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön; ja |
| --- | --- |

c)

sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön; ja

| d) | sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen. |
| --- | --- |

d)

sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen.

Ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistetaan kyseisen sopimuksen osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, kenttätyön kesto ja paikka sekä tehtävien kuvaus. Tällaisessa sopimuksessa viitataan osallistujien vakuutusturvan ehtoihin ja tarvittaessa asiaankuuluviin turvallisuusselvitysvaatimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Vapaaehtoistoiminta voi tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa, jäljempänä ’rajatylittävä vapaaehtoistoiminta’, tai osallistujan asuinmaassa, jäljempänä ’maan sisäinen vapaaehtoistoiminta’. Kaikilla nuorilla ja erityisesti nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, on oltava mahdollisuus osallistua maan sisäiseen vapaaehtoistoimintaan.

8 artikla

Solidaarisuushankkeet

Solidaarisuushankkeet eivät saa korvata harjoittelua tai työtä.

IV LUKU

Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot

9 artikla

Toimien tarkoitus, periaatteet ja tyypit

1.   Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti tarveperusteisen humanitaarisen avun antamista, jolla pyritään pelastamaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo, sekä haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsimään joutuneiden yhteisöjen valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista.

2.   Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa toteutettavia toimia koskevat seuraavat vaatimukset:

| a) | niissä on noudatettava humanitaarisia periaatteita, joita ovat inhimillisyys, tasapuolisuus, puolueettomuus ja riippumattomuus, sekä vahingon välttämisen periaatetta; |
| --- | --- |

a)

niissä on noudatettava humanitaarisia periaatteita, joita ovat inhimillisyys, tasapuolisuus, puolueettomuus ja riippumattomuus, sekä vahingon välttämisen periaatetta;

| b) | niiden on vastattava paikallisten yhteisöjen humanitaarisiin tarpeisiin, jotka on määritelty yhteistyössä humanitaaristen ja muiden asiaankuuluvien kumppanien kanssa vastaanottavassa maassa tai vastaanottavalla alueella; |
| --- | --- |

b)

niiden on vastattava paikallisten yhteisöjen humanitaarisiin tarpeisiin, jotka on määritelty yhteistyössä humanitaaristen ja muiden asiaankuuluvien kumppanien kanssa vastaanottavassa maassa tai vastaanottavalla alueella;

| c) | ne on suunniteltava riskinarviointien perusteella ja toteutettava tavalla, jolla varmistetaan vapaaehtoisten turvallisuuden korkea taso; |
| --- | --- |

c)

ne on suunniteltava riskinarviointien perusteella ja toteutettava tavalla, jolla varmistetaan vapaaehtoisten turvallisuuden korkea taso;

| d) | niillä on tarvittaessa edistettävä siirtymistä humanitaarisista toimista kestävään ja osallistavaan pitkän aikavälin kehitykseen; |
| --- | --- |

d)

niillä on tarvittaessa edistettävä siirtymistä humanitaarisista toimista kestävään ja osallistavaan pitkän aikavälin kehitykseen;

| e) | niiden on edistettävä sellaisten paikallisten työntekijöiden ja vapaaehtoisten aktiivista osallistumista, joiden maissa ja yhteisöissä niitä pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

e)

niiden on edistettävä sellaisten paikallisten työntekijöiden ja vapaaehtoisten aktiivista osallistumista, joiden maissa ja yhteisöissä niitä pannaan täytäntöön;

| f) | niissä on otettava tarvittaessa huomioon naisten erityistarpeet ja pyrittävä ottamaan mukaan naisia ja naisryhmiä ja -verkostoja; ja |
| --- | --- |

f)

niissä on otettava tarvittaessa huomioon naisten erityistarpeet ja pyrittävä ottamaan mukaan naisia ja naisryhmiä ja -verkostoja; ja

| g) | niiden on edistettävä pyrkimyksiä vahvistaa paikallisia humanitaarisiin kriiseihin tai niihin vastaamiseen liittyviä valmiuksia. |
| --- | --- |

g)

niiden on edistettävä pyrkimyksiä vahvistaa paikallisia humanitaarisiin kriiseihin tai niihin vastaamiseen liittyviä valmiuksia.

3.   Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot tukevat seuraavia toimia:

| a) | vapaaehtoistoiminta 10 artiklassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vapaaehtoistoiminta 10 artiklassa esitetyn mukaisesti;

| b) | Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkoihin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkoihin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostoitumistoimet 5 artiklan 1 kohdassa esitetyn mukaisesti;

| c) | laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on osallistujien turvallisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

c)

laatu- ja tukitoimenpiteet 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on osallistujien turvallisuuden varmistaminen.

10 artikla

Vapaaehtoistoiminta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa

1.   Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa toteutettavaan vapaaehtoistoimintaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | sen on sisällettävä oppimis- ja koulutuskomponentti, myös 10 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista periaatteista, ja tarvittaessa kehittämisen ja valmiuksien kehittämisen komponentit erittäin osaavien, koulutettujen ja kokeneiden valmentajien, mentorien ja asiantuntijoiden osallistuessa toimintaan; |
| --- | --- |

a)

sen on sisällettävä oppimis- ja koulutuskomponentti, myös 10 artiklan 2 kohdassa vahvistetuista periaatteista, ja tarvittaessa kehittämisen ja valmiuksien kehittämisen komponentit erittäin osaavien, koulutettujen ja kokeneiden valmentajien, mentorien ja asiantuntijoiden osallistuessa toimintaan;

| b) | se ei saa korvata harjoittelua tai työtä; |
| --- | --- |

b)

se ei saa korvata harjoittelua tai työtä;

| c) | sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön; ja |
| --- | --- |

c)

sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön; ja

| d) | sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen. |
| --- | --- |

d)

sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen.

Ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistetaan kyseisen sopimuksen osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, kenttätyön kesto ja paikka sekä tehtävien kuvaus. Tällaisessa sopimuksessa viitataan osallistujien vakuutusturvan ehtoihin ja tarvittaessa asiaankuuluviin turvallisuusselvitysvaatimuksiin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa ainoastaan sellaisilla kolmansien maiden alueilla, joissa

| a) | toteutetaan humanitaarisen avun toimia ja operaatioita; ja |
| --- | --- |

a)

toteutetaan humanitaarisen avun toimia ja operaatioita; ja

| b) | ei ole käynnissä kansainvälisiä tai maan sisäisiä aseellisia konflikteja. |
| --- | --- |

b)

ei ole käynnissä kansainvälisiä tai maan sisäisiä aseellisia konflikteja.

V LUKU

Rahoitussäännökset

11 artikla

Talousarvio

1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi vuosien 2021–2027 välisellä kaudella ovat 1 009 000 000 euroa käypinä hintoina.

2.   Edellä 1 kohdassa esitetystä, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuihin toimiin tarkoitetusta määrästä myönnetään maan sisäisiin vapaaehtoistoimiin enintään 20 prosenttia ja määrä jaetaan ohjeellisesti seuraavasti:

| a) | 94 prosenttia 7 artiklassa esitettyyn vapaaehtoistoimintaan ja solidaarisuushankkeisiin; |
| --- | --- |

a)

94 prosenttia 7 artiklassa esitettyyn vapaaehtoistoimintaan ja solidaarisuushankkeisiin;

| b) | 6 prosenttia 10 artiklassa esitettyyn vapaaehtoistoimintaan. |
| --- | --- |

b)

6 prosenttia 10 artiklassa esitettyyn vapaaehtoistoimintaan.

3.   Edellä 1 kohdassa esitettyä määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien organisaation tietotekniikkajärjestelmät.

4.   Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön, jollei Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä annettavassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa, jäljempänä ’vuosien 2021–2027 yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’, olevassa 26 artiklassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. Komissio käyttää kyseisiä varoja suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

12 artikla

Unionin rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään johdonmukaisesti suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillistä hallinnointia kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat.

3.   Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (25) 37 artiklan 7 kohtaa sovelletaan.

4.   Sekä suoran että välillisen hallinnoinnin puitteissa toteutettavissa valinnoissa arviointikomitean jäsenet voivat olla ulkopuolisia asiantuntijoita siten kuin varainhoitoasetuksen 150 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään.

VI LUKU

Ohjelmaan osallistuminen

13 artikla

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat

1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat:

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti;

| d) | muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella






  i) | varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

d)

muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

i)

varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| ii) | vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa, ja ohjelmien hallintokustannukset; |
| --- | --- |

ii)

vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa, ja ohjelmien hallintokustannukset;

| iii) | ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; ja |
| --- | --- |

iii)

ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; ja

| iv) | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- |

iv)

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

Ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut maksettavat rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa luetellut maat voivat osallistua ohjelmaan vain, jos ne osallistuvat siihen kokonaisuudessaan ja sillä edellytyksellä, että ne täyttävät kaikki tässä asetuksessa jäsenvaltioille asetetut velvoitteet.

14 artikla

Muut osallistujamaat

1.   Ohjelmaan voivat osallistua merentakaiset maat ja alueet.

2.   Asianmukaisesti perustelluissa, unionin edun mukaisissa tapauksissa 5 artiklassa tarkoitettuihin toimiin ja 7 artiklassa tarkoitettuun vapaaehtoistoimintaan voivat osallistua myös ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden oikeussubjektit.

15 artikla

Yksityishenkilöiden osallistuminen

1.   Iältään 17–30-vuotiaiden tai, jos on kyse 10 artiklassa säädetystä vapaaehtoistoiminnasta Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa, 17–35-vuotiaiden nuorten, jotka haluavat osallistua ohjelmaan, on rekisteröidyttävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa.

2.   Osallistujan on vapaaehtoistoiminnan tai solidaarisuushankkeen käynnistyessä toimintalohkon ”nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin” puitteissa oltava vähintään 18-vuotias ja enintään 30-vuotias. Osallistujan on vapaaehtoistoiminnan käynnistyessä 10 artiklassa säädetyn Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa oltava vähintään 18-vuotias ja enintään 35-vuotias.

16 artikla

Nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallisuus

1.   Pannessaan täytäntöön tätä asetusta komissio, jäsenvaltiot ja ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat varmistavat, että toteutetaan tehokkaita erityistoimenpiteitä, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä osallistumisedellytyksiä ja varsinkin sellaisten nuorten osallistumista, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

2.   Komissio laatii 9 päivään joulukuuta 2021 mennessä kehyksen osallisuutta edistäville toimenpiteille, joilla nostetaan sellaisten ihmisten osallistumisastetta, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, sekä ohjeet tällaisten toimenpiteiden toteuttamiselle. Ohjeita päivitetään aina tarvittaessa ohjelman keston aikana. Osallisuutta edistäviä toimenpiteitä koskevan kehyksen perusteella ja kiinnittäen erityistä huomiota ohjelmaan osallistumista koskeviin haasteisiin kansallisissa yhteyksissä laaditaan osallisuutta koskevat toimintasuunnitelmat, jotka muodostavat keskeisen osan kansallisten toimistojen työohjelmista. Komissio valvoo säännöllisesti kyseisten osallisuutta edistävien toimintasuunnitelmien toteuttamista.

3.   Komissio varmistaa tarvittaessa ja moitteettoman varainhoidon turvaten, että rahoitustukitoimenpiteet, myös ennakkorahoitus, otetaan käyttöön niiden nuorten ohjelmaan osallistumisen tukemiseksi, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Tuen määrän on perustuttava objektiivisiin kriteereihin.

17 artikla

Osallistujaorganisaatiot

1.   Ohjelmaan osallistumisen on oltava avointa sekä voittoa tavoittelemattomille että voittoa tavoitteleville julkisille tai yksityisille yhteisöille ja kansainvälisille organisaatioille sillä edellytyksellä, että ne ovat saaneet laatumerkin.

2.   Ohjelman toimivaltainen toimeenpanoelin arvioi osallistujaorganisaatioksi ryhtymistä koskevan yhteisön hakemuksen käyttäen perusteena seuraavia periaatteita:

| a) | yhdenvertainen kohtelu; |
| --- | --- |

a)

yhdenvertainen kohtelu;

| b) | yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys; |
| --- | --- |

b)

yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys;

| c) | palkkatyön korvaamisen välttäminen; |
| --- | --- |

c)

palkkatyön korvaamisen välttäminen;

| d) | haitallisten toimien välttäminen; |
| --- | --- |

d)

haitallisten toimien välttäminen;

| e) | sellaisten laadukkaiden, helposti käytettävissä olevien ja osallistavien toimien tarjoaminen, joihin liittyy henkilökohtaista, sosiopedagogista ja ammatillista kehittymistä edistävä oppimisulottuvuus; |
| --- | --- |

e)

sellaisten laadukkaiden, helposti käytettävissä olevien ja osallistavien toimien tarjoaminen, joihin liittyy henkilökohtaista, sosiopedagogista ja ammatillista kehittymistä edistävä oppimisulottuvuus;

| f) | riittävät vapaaehtoistoimintajärjestelyt; |
| --- | --- |

f)

riittävät vapaaehtoistoimintajärjestelyt;

| g) | turvallinen ja asianmukainen ympäristö ja olosuhteet sekä sisäiset konfliktinratkaisumekanismit osallistujien suojelemiseksi; ja |
| --- | --- |

g)

turvallinen ja asianmukainen ympäristö ja olosuhteet sekä sisäiset konfliktinratkaisumekanismit osallistujien suojelemiseksi; ja

| h) | voittoa tavoittelemattomuus varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

voittoa tavoittelemattomuus varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Toimivaltainen ohjelman toimeenpanoelin käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja periaatteita varmistaakseen, että osallistujaorganisaatioksi hakevan yhteisön toimet ovat ohjelman vaatimusten ja tavoitteiden mukaisia.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella yhteisölle voidaan myöntää laatumerkki. Toimivaltainen ohjelman toimeenpanoelin arvioi säännöllisin väliajoin uudestaan täyttääkö yhteisö edelleen edellytykset, joiden johdosta laatumerkki myönnettiin. Jos yhteisö ei enää täytä kyseisiä edellytyksiä, toimivaltainen ohjelman toimeenpanoelin toteuttaa korjaavia toimenpiteitä, kunnes ehdot ja laatuvaatimukset täyttyvät. Laatumerkki peruutetaan, mikäli kyseisten ehtojen ja laatuvaatimusten täyttämättä jättäminen jatkuu.

4.   Yhteisölle, joka on saanut laatumerkin, on tarjottava pääsy Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin vastaanottajan tehtävän, tukitehtävän tai molempien tehtävien hoitamista varten, ja sen on voitava tarjota solidaarisuustoimia rekisteröityneille ehdokkaille.

5.   Laatumerkki ei saa automaattisesti johtaa ohjelman puitteissa saatavaan rahoitukseen.

6.   Osallistujaorganisaation tarjoamiin solidaarisuustoimiin ja niihin liittyviin laatu- ja tukitoimenpiteisiin voi saada rahoitusta ohjelmasta tai muista rahoituslähteistä, jotka eivät ole riippuvaisia unionin talousarviosta.

7.   Vapaaehtoistoimintaan Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa osallistuvien organisaatioiden on asetettava vapaaehtoisten turvallisuus etusijalle riskinarviointeihin perustuen.

8.   Sen jälkeen, kun solidaarisuustoiminta on saatu päätökseen, ja jos osallistuja sitä pyytää, osallistujaorganisaation on annettava osallistujalle todistus, jossa todetaan solidaarisuustoimen aikana hankitut oppimistulokset ja taidot, kuten Youthpass- tai Europass-todistus.

18 artikla

Rahoituksen saanti ohjelmasta

Kaikki johonkin jäsenvaltioon, merentakaiseen maahan ja merentakaiselle alueelle tai ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yhteisöt ja kansainväliset järjestöt voivat hakea rahoitusta ohjelmasta. Kun kyseessä on 7 ja 10 artiklassa tarkoitettu vapaaehtoistoiminta, osallistujaorganisaation on saatava laatumerkki ennakkoedellytyksenä rahoituksen saamiselle ohjelmasta. Kun kyseessä ovat 8 artiklassa tarkoitetut solidaarisuushankkeet, myös luonnolliset henkilöt voivat hakea rahoitusta osallistujien muodostamien epävirallisten ryhmien puolesta. Yleisenä sääntönä on, että avustushakemukset on toimitettava sen maan kansalliselle toimistolle, johon yhteisö, organisaatio tai luonnollinen henkilö on sijoittautunut.

VII LUKU

Ohjelmasuunnittelu, seuranta ja arviointi

19 artikla

Työohjelma

Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmassa on oltava maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä ja rahoituksen jakautumisesta jäsenvaltioiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden kesken kansallisen toimiston kautta hallinnoitavien toimien osalta. Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 31 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

20 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä.

2.   Sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä arvioidaan tehokkaasti, siirretään komissiolle valta antaa 30 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä indikaattorien osalta tarvittaessa ja täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä.

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti sekä riittävän yksityiskohtaisella tasolla.

Sitä varten unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

21 artikla

Arviointi

1.   Komissio suorittaa arvioinnit oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Komission on suoritettava ohjelman väliarviointi heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, mutta kuitenkin viimeistään 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä. Kyseiseen väliarviointiin on liitettävä myös vuosien 2018–2020 Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman loppuarviointi, jota hyödynnetään väliarvioinnissa. Ohjelman väliarvioinnissa arvioidaan ohjelman kokonaisvaltaista vaikuttavuutta ja tuloksellisuutta, sekä osallisuutta edistävien toimenpiteiden toteuttamista.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ohjelman toteuttamista ja vaikutuksia omilla alueillaan koskeva kertomus viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2024, sanotun kuitenkaan rajoittamatta IX luvussa vahvistettujen vaatimusten ja 24 artiklassa esitettyjen kansallisten toimistojen velvollisuuksien noudattamista.

4.   Komissio antaa tarvittaessa ja väliarvioinnin perusteella lainsäädäntöehdotuksen tämän asetuksen muuttamisesta.

5.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, mutta kuitenkin viimeistään 31 päivään joulukuuta 2031 mennessä, ohjelman tulosten ja vaikutusten lopullisen arvioinnin.

6.   Komissio toimittaa tämän artiklan nojalla suoritetut arvioinnit, myös väliarvioinnin, ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

VIII LUKU

Tiedotus, viestintä ja tulosten levittäminen

22 artikla

Tiedotus, viestintä ja tulosten levittäminen

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa, ohjelman nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

3.   Kansallisten toimistojen on yhteistyössä komission kanssa kehitettävä johdonmukainen strategia, joka koskee tehokasta tiedotusta niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuetuista toiminnoista sekä niiden tulosten tehokasta levittämistä ja hyödyntämistä. Kansalliset toimistot avustavat komissiota sen yleisessä tiedottamisessa, joka koskee ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimia koskevat tiedot mukaan luettuina, ja sen tuloksia. Kansallisten toimistojen on tiedotettava asiaankuuluville kohderyhmille niiden maassa toteutetuista toimista ja toiminnoista.

4.   Osallistujaorganisaatioiden on käytettävä ohjelmaa koskevassa viestinnässä ja sitä koskevaa tietoa levittäessään nimikettä ”Euroopan solidaarisuusjoukot”.

IX LUKU

Hallinnointi- ja tarkastusjärjestelmä

23 artikla

Kansallinen viranomainen

Asetuksen (EU) 2021/817 III luvussa tarkoitettujen toimien hallintaan nimetyt kansalliset viranomaiset toimivat kussakin jäsenvaltiossa ja ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa kansallisina viranomaisina ohjelman puitteissa. Asetuksen (EU) 2021/817 26 artiklan 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin kansallisiin viranomaisiin ohjelman puitteissa.

24 artikla

Kansallinen toimisto

1.   Asetuksen (EU) 2021/817 III luvussa tarkoitettujen toimien hallintaan nimetyt kansalliset toimistot toimivat kussakin jäsenvaltiossa ja ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa kansallisina toimistoina ohjelman puitteissa. Asetuksen (EU) 2021/817 27 artiklan 1, 2 ja 4–8 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin kansallisiin toimistoihin ohjelman puitteissa.

2.   Rajoittamatta asetuksen (EU) 2021/817 27 artiklan 2 kohdan soveltamista kansallisen toimiston on vastattava myös hankkeen elinkaaren kaikkien vaiheiden hallinnosta tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä lueteltujen ohjelman toimien osalta varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

3.   Jos tämän asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan osalta ei ole nimetty kansallista toimistoa, se on vahvistettava asetuksen (EU) 2021/817 27 artiklan mukaisesti.

25 artikla

Euroopan komissio

1.   Komission ja kansallisen toimiston väliseen suhteeseen sovellettavat säännöt esitetään asetuksen (EU) 2021/817 27 artiklan mukaisesti kirjallisessa asiakirjassa, jossa on

| a) | vahvistettava asianomaisen kansallisen toimiston sisäistä valvontaa koskevat vaatimukset ja avustuksia varten kansallisille toimistoille siirrettävien unionin varojen hallinnointia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

a)

vahvistettava asianomaisen kansallisen toimiston sisäistä valvontaa koskevat vaatimukset ja avustuksia varten kansallisille toimistoille siirrettävien unionin varojen hallinnointia koskevat säännöt;

| b) | esitettävä kansallisen toimiston työohjelma, joka sisältää kansallisen toimiston hallinnointitehtävät, joihin myönnetään unionin tukea; ja |
| --- | --- |

b)

esitettävä kansallisen toimiston työohjelma, joka sisältää kansallisen toimiston hallinnointitehtävät, joihin myönnetään unionin tukea; ja

| c) | tarkennettava kansalliseen toimistoon sovellettavat raportointivaatimukset. |
| --- | --- |

c)

tarkennettava kansalliseen toimistoon sovellettavat raportointivaatimukset.

2.   Komissio antaa kansallisen toimiston käyttöön vuosittain seuraavat varat:

| a) | varat avustusten myöntämiseksi asianomaisessa jäsenvaltiossa tai ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa ohjelman toimiin, joiden hallinnointi on annettu kansallisen toimiston tehtäväksi; |
| --- | --- |

a)

varat avustusten myöntämiseksi asianomaisessa jäsenvaltiossa tai ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa ohjelman toimiin, joiden hallinnointi on annettu kansallisen toimiston tehtäväksi;

| b) | kansallisen toimiston hallinnointitehtäviin osoitettava rahoitustuki, joka vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/817 28 artiklan 3 kohdan b alakohdassa esitettyjen menettelyiden mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kansallisen toimiston hallinnointitehtäviin osoitettava rahoitustuki, joka vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/817 28 artiklan 3 kohdan b alakohdassa esitettyjen menettelyiden mukaisesti.

3.   Komissio vahvistaa kansallisen toimiston työohjelmaa koskevat vaatimukset. Komissio ei anna ohjelman varoja kansallisen toimiston käyttöön ennen kuin se on hyväksynyt muodollisesti kansallisen toimiston työohjelman.

4.   Komissio tarkistaa kansalliset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, kansallisen toimiston vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon asetuksen (EU) 2021/817 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kansallisiin toimistoihin sovellettavien vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten perusteella ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisen viranomaisen toimittamat tiedot ohjelmaan liittyvistä seuranta- ja valvontatoimistaan.

5.   Arvioituaan vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon komissio antaa lausuntonsa ja huomautuksensa kansalliselle toimistolle ja kansalliselle viranomaiselle.

6.   Jos komissio ei voi hyväksyä kansallisen toimiston vuotuista johdon vahvistuslausumaa tai riippumattoman tarkastuselimen siitä antamaa tarkastuslausuntoa taikka jos kansallinen toimisto ei tyydyttävällä tavalla pane täytäntöön komission huomautuksia, komissio voi toteuttaa varotoimenpiteitä ja korjaavia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi varainhoitoasetuksen 131 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

26 artikla

Riippumaton tarkastuselin

1.   Riippumattoman tarkastuselimen on annettava tarkastuslausunto johdon vuotuisesta vahvistuslausumasta varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Se muodostaa yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

2.   Riippumattoman tarkastuselimen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | sillä on oltava tarvittava ammatillinen pätevyys julkisen sektorin tarkastusten suorittamiseksi; |
| --- | --- |

a)

sillä on oltava tarvittava ammatillinen pätevyys julkisen sektorin tarkastusten suorittamiseksi;

| b) | sen on varmistettava, että tarkastustoimissa otetaan huomioon kansainvälisesti hyväksytyt tarkastusstandardit; ja |
| --- | --- |

b)

sen on varmistettava, että tarkastustoimissa otetaan huomioon kansainvälisesti hyväksytyt tarkastusstandardit; ja

| c) | sillä ei saa olla eturistiriitatilannetta siihen oikeussubjektiin nähden, johon kansallinen toimisto kuuluu, ja sen on oltava toiminnallisesti riippumaton siitä oikeussubjektista, johon kansallinen toimisto kuuluu. |
| --- | --- |

c)

sillä ei saa olla eturistiriitatilannetta siihen oikeussubjektiin nähden, johon kansallinen toimisto kuuluu, ja sen on oltava toiminnallisesti riippumaton siitä oikeussubjektista, johon kansallinen toimisto kuuluu.

3.   Riippumattoman tarkastuselimen on annettava komissiolle ja sen edustajille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tutustua kaikkiin asiakirjoihin ja raportteihin, jotka ovat sen antaman, kansallisen toimiston vuotuista johdon vahvistuslausumaa koskevan tarkastuslausunnon perustana.

X LUKU

Valvontajärjestelmä

27 artikla

Valvontajärjestelmän periaatteet

1.   Komissio vastaa kansallisten toimistojen hallinnoimiin ohjelman toimiin kohdistuvasta valvontatoiminnasta. Se vahvistaa vähimmäisvaatimukset kansallisen toimiston ja riippumattoman tarkastuselimen suorittamalle valvonnalle.

2.   Kansalliset toimistot ovat vastuussa avustuksen saajien ensisijaisesta valvonnasta ohjelman toimissa, jotka on annettu niiden tehtäväksi. Valvonnan on annettava kohtuulliset takeet siitä, että myönnetyt avustukset käytetään tarkoitetulla tavalla ja sovellettavien unionin sääntöjen mukaisesti.

3.   Komissio varmistaa kansallisille toimistoille siirrettyjen ohjelman varojen osalta, että sen suorittama valvonta sovitetaan asianmukaisella tavalla yhteen kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen suorittaman valvonnan kanssa yhden tarkastuksen periaatteen ja riskiperustaisen analyysin perusteella. Tätä kohtaa ei sovelleta OLAFin suorittamiin tutkimuksiin.

28 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai jonkin muun oikeudellisen välineen perusteella, kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetty oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat tarkastukset ja todentamiset.

XI LUKU

Täydentävyys

29 artikla

Unionin toimien täydentävyys

1.   Ohjelman toimien on oltava johdonmukaista ja täydentävää asiaan liittyviin unionin tason toimintalinjoihin, välineisiin ja ohjelmiin, erityisesti Erasmus+-ohjelmaan, nähden sekä ohjelman toimien kannalta merkityksellisiin unionin tason nykyisiin verkostoihin nähden.

2.   Ohjelman toimien on oltava johdonmukaisia ja täydentäviä myös jäsenmaiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden asiaan liittyviin kansallisen tason toimintalinjoihin, ohjelmiin ja välineisiin nähden. Sitä varten komissio, kansalliset viranomaiset ja kansalliset toimistot vaihtavat tietoja yhtäältä solidaarisuuteen ja nuorisoon ja toisaalta ohjelman puitteissa toteuttaviin toimiin liittyvistä nykyisistä kansallisista järjestelmistä ja painopisteistä, jotta voidaan hyödyntää asiaankuuluvia hyviä käytäntöjä sekä parantaa tehokkuutta ja tuloksellisuutta.

3.   Edellä 10 artiklassa esitetyn vapaaehtoistoiminnan on oltava johdonmukaista ja täydentävää erityisesti unionin muihin ulkoisen toiminnan aloihin ja etenkin humanitaarista apua koskevaan politiikkaan, kehitysyhteistyöpolitiikkaan, naapuruuspolitiikkaan ja unionin pelastuspalvelumekanismiin nähden.

4.   Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös jostakin muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.

5.   Projektiehdotukset voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta tai Euroopan sosiaalirahasto plussasta vuosien 2021–2027 yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 73 artiklan 4 kohdan mukaisesti, jos niille on ohjelman puitteissa myönnetty huippuosaamismerkki, koska ne täyttävät seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

| a) | ne on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

ne on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä;

| b) | ne täyttävät kyseisessä ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; ja |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisessä ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; ja

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella talousarviorajoitteiden takia. |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella talousarviorajoitteiden takia.

XII LUKU

Siirtymä- ja loppusäännökset

30 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle ohjelman keston ajaksi 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

31 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

32 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetukset (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 1 päivästä tammikuuta 2021.

33 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia, jotka on käynnistetty asetusten (EU) 2018/1475 tai (EU) N:o 375/2014 nojalla, joita sovelletaan edelleen kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.

2.   Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja asetuksen (EU) 2018/1475 tai (EU) N:o 375/2014 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

3.   Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä kyseisen asetuksen 193 artiklan 4 kohdassa säädetään, tämän asetuksen nojalla tuetut toimet ja niihin liittyvät vuonna 2021 aiheutuneet kustannukset voidaan rahoituspäätöksessä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa katsoa avustuskelpoisiksi 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, vaikka kyseiset toimet olisi toteutettu tai kyseiset kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämistä.

4.   Unionin talousarvioon voidaan 11 artiklan 3 kohdassa säädettyjen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisella tasolla esteetön siirtyminen vuosien 2018–2020 Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman nojalla toteutettavien toimien ja tämän ohjelman nojalla toteutettavien toimien välillä.

34 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 2021.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D.M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 201.

1

(2)  
  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 282.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. maaliskuuta 2019 (EUVL C 23, 21.1.2021, s. 218), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 20. huhtikuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. toukokuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  
  EUVL C 25, 30.1.2008, s. 1.

4

(5)  
  EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/817, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 375/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen perustamisesta (”EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite”) (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 1).

8

(9)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

18

(19)  
  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1475, annettu 2 päivänä lokakuuta 2018, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013, asetuksen (EU) N:o 1293/2013 ja päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 250, 4.10.2018, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

25

---

LIITE

Määrällisten indikaattorien mittaustulokset eritellään tapauksen mukaan maan, ammatillisen taustan, koulutustason, sukupuolen sekä toimen ja toiminnon tyypin mukaan.

Seuraavia alueita seurataan:

| a) | solidaarisuustoimiin osallistujien lukumäärä; |
| --- | --- |

a)

solidaarisuustoimiin osallistujien lukumäärä;

| b) | niiden osallistujien osuus, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

b)

niiden osallistujien osuus, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia;

| c) | niiden organisaatioiden lukumäärä, joilla on laatumerkki; |
| --- | --- |

c)

niiden organisaatioiden lukumäärä, joilla on laatumerkki;

| d) | sellaisten osallistujien lukumäärä, jotka ovat nuoria, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

d)

sellaisten osallistujien lukumäärä, jotka ovat nuoria, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia;

| e) | niiden osallistujien osuus, jotka raportoivat saaneensa myönteisiä oppimistuloksia; |
| --- | --- |

e)

niiden osallistujien osuus, jotka raportoivat saaneensa myönteisiä oppimistuloksia;

| f) | niiden osallistujien osuus, joiden oppimistulokset on dokumentoitu avoimuutta ja tunnustamista lisäävällä unionin välineellä, kuten Youthpass, Europass, tai jollakin kansallisella välineellä; |
| --- | --- |

f)

niiden osallistujien osuus, joiden oppimistulokset on dokumentoitu avoimuutta ja tunnustamista lisäävällä unionin välineellä, kuten Youthpass, Europass, tai jollakin kansallisella välineellä;

| g) | osallistujien yleinen tyytyväisyys toimien laatuun; |
| --- | --- |

g)

osallistujien yleinen tyytyväisyys toimien laatuun;

| h) | ilmastotavoitteisiin liittyvien toimien osuus; |
| --- | --- |

h)

ilmastotavoitteisiin liittyvien toimien osuus;

| i) | lähetettyjen humanitaarisen avun alan vapaaehtoisten sekä osallistujaorganisaatioiden tyytyväisyys humanitaarisen työn tosiasialliseen vaikutukseen paikan päällä; |
| --- | --- |

i)

lähetettyjen humanitaarisen avun alan vapaaehtoisten sekä osallistujaorganisaatioiden tyytyväisyys humanitaarisen työn tosiasialliseen vaikutukseen paikan päällä;

| j) | niiden kolmansissa maissa toteutettavien toimien lukumäärä, joilla vahvistetaan paikallisia toimijoita ja yhteisöjä ja täydennetään vapaaehtoistoimintaa Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa. |
| --- | --- |

j)

niiden kolmansissa maissa toteutettavien toimien lukumäärä, joilla vahvistetaan paikallisia toimijoita ja yhteisöjä ja täydennetään vapaaehtoistoimintaa Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa.

---