# Eiropas Savienības L 251/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 251 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 15. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 251

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 15. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda | 48 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1149 (2021. gada 7. jūlijs) par Iekšējās drošības fonda izveidi | 94 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda

48

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1149 (2021. gada 7. jūlijs) par Iekšējās drošības fonda izveidi

94

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 251/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1147

(2021. gada 7. jūlijs),

ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Saistībā ar pieaugošajām migrācijas problēmām, ko raksturo vajadzība atbalstīt spēcīgas uzņemšanas, patvēruma un migrācijas sistēmas dalībvalstīs, novērst un pienācīgi risināt spiediena situācijas solidaritātes garā un aizstāt neatbilstīgu un nedrošu ieceļošanu ar likumīgām un drošām iespējām, ieguldījums efektīvā un saskaņotā migrācijas pārvaldībā Savienībā ir būtiski svarīgs, lai sasniegtu Savienības mērķi – radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Saistībā ar pieaugošajām migrācijas problēmām, ko raksturo vajadzība atbalstīt spēcīgas uzņemšanas, patvēruma un migrācijas sistēmas dalībvalstīs, novērst un pienācīgi risināt spiediena situācijas solidaritātes garā un aizstāt neatbilstīgu un nedrošu ieceļošanu ar likumīgām un drošām iespējām, ieguldījums efektīvā un saskaņotā migrācijas pārvaldībā Savienībā ir būtiski svarīgs, lai sasniegtu Savienības mērķi – radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu.

| (2) | Saskaņotas Savienības un dalībvalstu pieejas nozīme ir atspoguļota 2015. gada 13. maija Eiropas programmā migrācijas jomā, kurā uzsvērts, ka ir nepieciešama konsekventa un skaidra kopējā politika, lai atjaunotu uzticēšanos Savienības spējai apvienot Eiropas un valstu centienus migrācijas problēmas risināšanai un efektīvai sadarbībai saskaņā ar LESD 80. pantā noteikto principu par solidaritāti un atbildības taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm; tas tika apstiprināts programmas vidusposma pārskatīšanā 2017. gada 27. septembrī un 2018. gada 14. marta un 2018. gada 16. maija progresa ziņojumos. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņotas Savienības un dalībvalstu pieejas nozīme ir atspoguļota 2015. gada 13. maija Eiropas programmā migrācijas jomā, kurā uzsvērts, ka ir nepieciešama konsekventa un skaidra kopējā politika, lai atjaunotu uzticēšanos Savienības spējai apvienot Eiropas un valstu centienus migrācijas problēmas risināšanai un efektīvai sadarbībai saskaņā ar LESD 80. pantā noteikto principu par solidaritāti un atbildības taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm; tas tika apstiprināts programmas vidusposma pārskatīšanā 2017. gada 27. septembrī un 2018. gada 14. marta un 2018. gada 16. maija progresa ziņojumos.

| (3) | Eiropadome 2017. gada 19. oktobra secinājumos vēlreiz apstiprināja vajadzību īstenot visaptverošu, pragmatisku un izlēmīgu pieeju migrācijas pārvaldībai, kuras mērķis ir nodrošināt ārējo robežu kontroli un samazināt neatbilstīgu ieceļotāju un jūrā bojā gājušo skaitu; minētās pieejas pamatā vajadzētu būt elastīgai un saskaņotai visu pieejamo ES un dalībvalstu instrumentu izmantošanai. Eiropadome arī aicināja nodrošināt būtiski pastiprinātu atgriešanu ar darbībām gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, piemēram, ar efektīviem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un mehānismiem. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2017. gada 19. oktobra secinājumos vēlreiz apstiprināja vajadzību īstenot visaptverošu, pragmatisku un izlēmīgu pieeju migrācijas pārvaldībai, kuras mērķis ir nodrošināt ārējo robežu kontroli un samazināt neatbilstīgu ieceļotāju un jūrā bojā gājušo skaitu; minētās pieejas pamatā vajadzētu būt elastīgai un saskaņotai visu pieejamo ES un dalībvalstu instrumentu izmantošanai. Eiropadome arī aicināja nodrošināt būtiski pastiprinātu atgriešanu ar darbībām gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, piemēram, ar efektīviem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un mehānismiem.

| (4) | Lai atbalstītu centienus nodrošināt visaptverošu pieeju migrācijas pārvaldībai, kura balstīta uz savstarpēju uzticēšanos, solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm ar mērķi nodrošināt kopīgu ilgtspējīgu Savienības patvēruma un imigrācijas politiku, dalībvalstis būtu jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (“Fonds”) veidā. |
| --- | --- |

(4)

Lai atbalstītu centienus nodrošināt visaptverošu pieeju migrācijas pārvaldībai, kura balstīta uz savstarpēju uzticēšanos, solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm ar mērķi nodrošināt kopīgu ilgtspējīgu Savienības patvēruma un imigrācijas politiku, dalībvalstis būtu jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (“Fonds”) veidā.

| (5) | Visas darbības, ko finansē saskaņā ar Fondu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, – jo īpaši, darbībās nodrošinot atbilstību dzimumu līdztiesības, nediskriminācijas un bērna interešu ievērošanas principam. |
| --- | --- |

(5)

Visas darbības, ko finansē saskaņā ar Fondu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, – jo īpaši, darbībās nodrošinot atbilstību dzimumu līdztiesības, nediskriminācijas un bērna interešu ievērošanas principam.

| (6) | Visās darbībās vai lēmumos attiecībā uz bērniem migrantiem, tostarp atgriežamiem bērniem, vispirms būtu jāņem vērā bērna interešu ievērošanas princips, pilnībā ievērojot bērna tiesības paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(6)

Visās darbībās vai lēmumos attiecībā uz bērniem migrantiem, tostarp atgriežamiem bērniem, vispirms būtu jāņem vērā bērna interešu ievērošanas princips, pilnībā ievērojot bērna tiesības paust savu viedokli.

| (7) | Fondam būtu jābalstās uz rezultātiem un ieguldījumiem, kas panākti un veikti ar šādu tā priekšgājēju atbalstu: Eiropas Bēgļu fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2007/EK (4) laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK (5) laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, Eiropas Atgriešanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 575/2007/EK (6) laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. (ES) 516/2014 (7) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tai pašā laikā tajā būtu jāņem vērā visu attiecīgo notikumu attīstība. |
| --- | --- |

(7)

Fondam būtu jābalstās uz rezultātiem un ieguldījumiem, kas panākti un veikti ar šādu tā priekšgājēju atbalstu: Eiropas Bēgļu fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2007/EK (4) laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK (5) laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, Eiropas Atgriešanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 575/2007/EK (6) laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. (ES) 516/2014 (7) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tai pašā laikā tajā būtu jāņem vērā visu attiecīgo notikumu attīstība.

| (8) | Ar Fondu būtu jāatbalsta solidaritāte un taisnīga atbildības sadale dalībvalstu starpā un efektīva migrācijas plūsmu pārvaldība, cita starpā veicinot kopīgus pasākumus patvēruma jomā, tostarp dalībvalstu centienus uzņemt personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšanu un humanitāro uzņemšanu un pārsūtīšanu starp dalībvalstīm, uzlabojot mazāk aizsargātu patvēruma meklētāju, piemēram, bērnu, aizsardzību, atbalstot integrācijas stratēģijas un attīstot un pastiprinot likumīgās migrācijas politiku, piemēram, sniedzot drošas un likumīgas iespējas iekļūšanai Savienībā, kurām arī būtu jāpalīdz nodrošināt Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un tās sociālā modeļa nākotni un samazināt neatbilstīgas migrācijas stimulus ar ilgtspējīgu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas politiku. |
| --- | --- |

(8)

Ar Fondu būtu jāatbalsta solidaritāte un taisnīga atbildības sadale dalībvalstu starpā un efektīva migrācijas plūsmu pārvaldība, cita starpā veicinot kopīgus pasākumus patvēruma jomā, tostarp dalībvalstu centienus uzņemt personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšanu un humanitāro uzņemšanu un pārsūtīšanu starp dalībvalstīm, uzlabojot mazāk aizsargātu patvēruma meklētāju, piemēram, bērnu, aizsardzību, atbalstot integrācijas stratēģijas un attīstot un pastiprinot likumīgās migrācijas politiku, piemēram, sniedzot drošas un likumīgas iespējas iekļūšanai Savienībā, kurām arī būtu jāpalīdz nodrošināt Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un tās sociālā modeļa nākotni un samazināt neatbilstīgas migrācijas stimulus ar ilgtspējīgu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas politiku.

| (9) | Ņemot vērā to, ka Fondam ir iekšējs raksturs un ka Fonds ir galvenais finansēšanas instruments patvēruma un migrācijas jomā Savienības līmenī, ar Fondu būtu galvenokārt jāatbalsta darbības, kas kalpo Savienības iekšējai politikai patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar Fonda mērķiem. Tomēr, ņemot vērā to, ka dažas ārpus Savienības īstenotas darbības palīdz sasniegt Fonda mērķus un ka tām konkrētos apstākļos var būt Savienības pievienotā vērtība, ar Fondu būtu jāatbalsta sadarbības un partnerības stiprināšana ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības nolūkā, lai stiprinātu likumīgas migrācijas iespējas un uzlabotu efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī veicinātu sākotnējo reintegrāciju trešās valstīs. Fonda sniegtais atbalsts neskartu to, ka personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, un starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšana un pārcelšana šobrīd ir brīvprātīga saskaņā ar kopējās Eiropas patvēruma sistēmas tiesisko regulējumu, kas piemērojams šīs regulas pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka Fondam ir iekšējs raksturs un ka Fonds ir galvenais finansēšanas instruments patvēruma un migrācijas jomā Savienības līmenī, ar Fondu būtu galvenokārt jāatbalsta darbības, kas kalpo Savienības iekšējai politikai patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar Fonda mērķiem. Tomēr, ņemot vērā to, ka dažas ārpus Savienības īstenotas darbības palīdz sasniegt Fonda mērķus un ka tām konkrētos apstākļos var būt Savienības pievienotā vērtība, ar Fondu būtu jāatbalsta sadarbības un partnerības stiprināšana ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības nolūkā, lai stiprinātu likumīgas migrācijas iespējas un uzlabotu efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī veicinātu sākotnējo reintegrāciju trešās valstīs. Fonda sniegtais atbalsts neskartu to, ka personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, un starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšana un pārcelšana šobrīd ir brīvprātīga saskaņā ar kopējās Eiropas patvēruma sistēmas tiesisko regulējumu, kas piemērojams šīs regulas pieņemšanas brīdī.

| (10) | Lai izmantotu attiecīgo decentralizēto aģentūru īpašās zināšanas, Komisijai būtu jānodrošina, lai dalībvalstu programmu izstrādē tiktu ņemtas vērā aģentūru zināšanas un pieredze to attiecīgajās kompetences jomās. Turklāt, lai atvieglotu un uzlabotu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas darbību, vajadzētu būt iespējai ar Fondu papildināt šādas darbības, ko atbalsta Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010 (8): stiprināt praktisko sadarbību, jo īpaši informācijas apmaiņu par patvērumu un paraugpraksi; sekmēt Savienības tiesību aktus un starptautiskās tiesības un palīdzēt vienādi īstenot Savienības patvēruma tiesības, balstoties uz augstiem starptautiskās aizsardzības procedūru standartiem, uzņemšanas nosacījumiem un aizsardzības vajadzību novērtēšanu visā Savienībā; dot iespēju panākt ilgtspējīgu un taisnīgu starptautiskās aizsardzības pieteikumu sadalījumu; sekmēt Savienības mēroga konverģenci starptautiskās aizsardzības pieteikumu novērtēšanā; atbalstīt dalībvalstu centienus pārmitināšanas jomā; un nodrošināt darbības un tehnisko palīdzību dalībvalstīm to patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībai, jo īpaši tām, kuru sistēmas ir pakļautas nesamērīgai slodzei. |
| --- | --- |

(10)

Lai izmantotu attiecīgo decentralizēto aģentūru īpašās zināšanas, Komisijai būtu jānodrošina, lai dalībvalstu programmu izstrādē tiktu ņemtas vērā aģentūru zināšanas un pieredze to attiecīgajās kompetences jomās. Turklāt, lai atvieglotu un uzlabotu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas darbību, vajadzētu būt iespējai ar Fondu papildināt šādas darbības, ko atbalsta Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010 (8): stiprināt praktisko sadarbību, jo īpaši informācijas apmaiņu par patvērumu un paraugpraksi; sekmēt Savienības tiesību aktus un starptautiskās tiesības un palīdzēt vienādi īstenot Savienības patvēruma tiesības, balstoties uz augstiem starptautiskās aizsardzības procedūru standartiem, uzņemšanas nosacījumiem un aizsardzības vajadzību novērtēšanu visā Savienībā; dot iespēju panākt ilgtspējīgu un taisnīgu starptautiskās aizsardzības pieteikumu sadalījumu; sekmēt Savienības mēroga konverģenci starptautiskās aizsardzības pieteikumu novērtēšanā; atbalstīt dalībvalstu centienus pārmitināšanas jomā; un nodrošināt darbības un tehnisko palīdzību dalībvalstīm to patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībai, jo īpaši tām, kuru sistēmas ir pakļautas nesamērīgai slodzei.

| (11) | Ar Fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt savu patvēruma politiku, ņemot vērā to saistības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Ar Fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt savu patvēruma politiku, ņemot vērā to saistības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (12) | Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu un Savienības centieni pilnībā īstenot un pilnveidot kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, tostarp tās ārējo dimensiju. |
| --- | --- |

(12)

Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu un Savienības centieni pilnībā īstenot un pilnveidot kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, tostarp tās ārējo dimensiju.

| (13) | Partnerība un sadarbība ar trešām valstīm ir būtisks Savienības migrācijas pārvaldības politikas elements. Ar Fondu būtu jāpalīdz aizstāt nedrošu un neatbilstīgu tādu trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku ieceļošanu, kuriem ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar likumīgu un drošu ierašanos dalībvalstu teritorijā, lai paustu solidaritāti tām valstīm reģionos, uz kurām vai kuru teritorijā ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, tādējādi palīdzot mazināt spiedienu uz šīm valstīm, un būtu efektīvi jāsniedz ieguldījums globālajās pārmitināšanas iniciatīvās ar Savienības un dalībvalstu vienotu nostāju starptautiskos forumos un sarunās ar trešām valstīm. Fondam ar finansiāliem stimuliem būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu centieniem nodrošināt starptautisko aizsardzību un rast ilgtspējīgu risinājumu bēgļiem un pārvietotām personām, kas ir tikušas uzņemtas saskaņā ar pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas programmām. |
| --- | --- |

(13)

Partnerība un sadarbība ar trešām valstīm ir būtisks Savienības migrācijas pārvaldības politikas elements. Ar Fondu būtu jāpalīdz aizstāt nedrošu un neatbilstīgu tādu trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku ieceļošanu, kuriem ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar likumīgu un drošu ierašanos dalībvalstu teritorijā, lai paustu solidaritāti tām valstīm reģionos, uz kurām vai kuru teritorijā ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, tādējādi palīdzot mazināt spiedienu uz šīm valstīm, un būtu efektīvi jāsniedz ieguldījums globālajās pārmitināšanas iniciatīvās ar Savienības un dalībvalstu vienotu nostāju starptautiskos forumos un sarunās ar trešām valstīm. Fondam ar finansiāliem stimuliem būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu centieniem nodrošināt starptautisko aizsardzību un rast ilgtspējīgu risinājumu bēgļiem un pārvietotām personām, kas ir tikušas uzņemtas saskaņā ar pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas programmām.

| (14) | Ņemot vērā migrācijas plūsmas uz Savienību un to, cik svarīgi personām, kas ierodas Eiropā, vietējām kopienām, kā arī mūsu sabiedrības ilgtermiņa labklājībai un mūsu ekonomikas stabilitātei ir nodrošināt integrāciju un iekļaušanu, būtiski ir atbalstīt dalībvalstu politiku, ar ko integrē trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas likumīgi, tostarp prioritārajās jomās, kas noteiktas Rīcības plānā par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam. Fondam būtu jāatbalsta integrācijas pasākumi, kas ir īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, kā arī horizontāli pasākumi, kuru mērķis ir veidot dalībvalstu spēju izstrādāt integrācijas stratēģijas, stiprināt apmaiņu un sadarbību, un veicināt kontaktus, konstruktīvu dialogu un atzīšanu starp trešo valstu valstspiederīgajiem un uzņēmējas valsts sabiedrību. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā migrācijas plūsmas uz Savienību un to, cik svarīgi personām, kas ierodas Eiropā, vietējām kopienām, kā arī mūsu sabiedrības ilgtermiņa labklājībai un mūsu ekonomikas stabilitātei ir nodrošināt integrāciju un iekļaušanu, būtiski ir atbalstīt dalībvalstu politiku, ar ko integrē trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas likumīgi, tostarp prioritārajās jomās, kas noteiktas Rīcības plānā par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam. Fondam būtu jāatbalsta integrācijas pasākumi, kas ir īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, kā arī horizontāli pasākumi, kuru mērķis ir veidot dalībvalstu spēju izstrādāt integrācijas stratēģijas, stiprināt apmaiņu un sadarbību, un veicināt kontaktus, konstruktīvu dialogu un atzīšanu starp trešo valstu valstspiederīgajiem un uzņēmējas valsts sabiedrību.

| (15) | Lai palielinātu efektivitāti, panāktu vislielāko Savienības pievienoto vērtību un nodrošinātu to Savienības darbību saskaņotību, ar kurām veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, no fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (9), un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (10), finansētajām darbībām un būtu tās jāpapildina. Fondam būtu jāatbalsta pasākumi, kas īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām un kas pārsvarā tiek īstenoti integrācijas sākumposmā, kā arī horizontāli pasākumi, kuri atbalsta dalībvalstu spējas integrācijas jomā, kamēr pasākumi ar ilgtermiņa ietekmi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem būtu jāfinansē saskaņā ar ESF+ un ERAF. Šajā kontekstā dalībvalstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par fonda īstenošanu, būtu jāsadarbojas un jāveic koordinācija ar iestādēm, ko dalībvalstis noteikušas, lai pārvaldītu ESF+ un ERAF darbības, un vajadzības gadījumā jāsadarbojas un jāveic koordinācija ar to pārvaldības iestādēm un ar citu tādu Savienības fondu pārvaldības iestādēm, kuri veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai palielinātu efektivitāti, panāktu vislielāko Savienības pievienoto vērtību un nodrošinātu to Savienības darbību saskaņotību, ar kurām veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, no fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (9), un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (10), finansētajām darbībām un būtu tās jāpapildina. Fondam būtu jāatbalsta pasākumi, kas īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām un kas pārsvarā tiek īstenoti integrācijas sākumposmā, kā arī horizontāli pasākumi, kuri atbalsta dalībvalstu spējas integrācijas jomā, kamēr pasākumi ar ilgtermiņa ietekmi attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem būtu jāfinansē saskaņā ar ESF+ un ERAF. Šajā kontekstā dalībvalstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par fonda īstenošanu, būtu jāsadarbojas un jāveic koordinācija ar iestādēm, ko dalībvalstis noteikušas, lai pārvaldītu ESF+ un ERAF darbības, un vajadzības gadījumā jāsadarbojas un jāveic koordinācija ar to pārvaldības iestādēm un ar citu tādu Savienības fondu pārvaldības iestādēm, kuri veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju.

| (16) | Integrācijas pasākumu darbības jomā būtu jāietver arī starptautiskās aizsardzības saņēmēji, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju integrācijai, ņemot vērā minētās mērķgrupas īpašās iezīmes. Gadījumos, kad integrācijas pasākumi ir apvienoti ar uzņemšanu, darbības vajadzības gadījumā būtu jāattiecina arī uz patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

(16)

Integrācijas pasākumu darbības jomā būtu jāietver arī starptautiskās aizsardzības saņēmēji, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju integrācijai, ņemot vērā minētās mērķgrupas īpašās iezīmes. Gadījumos, kad integrācijas pasākumi ir apvienoti ar uzņemšanu, darbības vajadzības gadījumā būtu jāattiecina arī uz patvēruma meklētājiem.

| (17) | Fonda īstenošana integrācijas jomā būtu jāveic atbilstīgi Savienības kopējiem integrācijas pamatprincipiem par integrāciju, kā noteikts Rīcības plānā integrācijai un iekļaušanai 2021.–2027. gadam. |
| --- | --- |

(17)

Fonda īstenošana integrācijas jomā būtu jāveic atbilstīgi Savienības kopējiem integrācijas pamatprincipiem par integrāciju, kā noteikts Rīcības plānā integrācijai un iekļaušanai 2021.–2027. gadam.

| (18) | Dalībvalstīm, kuras to vēlas, būtu jāspēj savās programmās paredzēt, ka integrācijas pasākumos var ietvert arī trešo valstu valstspiederīgo tuvākos radiniekus, ciktāl tas nepieciešams efektīvai šādu pasākumu īstenošanai, tādējādi sekmējot ģimenes vienotību. Ar terminu “tuvākie radinieki” būtu jāsaprot laulātie, partneri un jebkura persona, kurai ir tiešas augšupējas vai lejupējas radnieciskas saites ar integrācijas pasākumu mērķgrupā iekļautu trešās valsts valstspiederīgo un uz kuru citādi neattiektos fonda darbības joma. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm, kuras to vēlas, būtu jāspēj savās programmās paredzēt, ka integrācijas pasākumos var ietvert arī trešo valstu valstspiederīgo tuvākos radiniekus, ciktāl tas nepieciešams efektīvai šādu pasākumu īstenošanai, tādējādi sekmējot ģimenes vienotību. Ar terminu “tuvākie radinieki” būtu jāsaprot laulātie, partneri un jebkura persona, kurai ir tiešas augšupējas vai lejupējas radnieciskas saites ar integrācijas pasākumu mērķgrupā iekļautu trešās valsts valstspiederīgo un uz kuru citādi neattiektos fonda darbības joma.

| (19) | Ņemot vērā dalībvalstu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju izšķirīgo nozīmi integrācijas jomā un lai atvieglotu šo subjektu piekļuvi finansējumam Savienības līmenī, Fondam būtu jāveicina darbības integrācijas jomā, ko īsteno valstu, reģionālās un vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar tematisko mehānismu un ar augstāku līdzfinansējuma likmi šīm darbībām. Šajā ziņā vismaz 5 % no sākotnējā piešķīruma tematiskajam mehānismam būtu jāparedz vietējo un reģionālo iestāžu veiktu integrācijas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā dalībvalstu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju izšķirīgo nozīmi integrācijas jomā un lai atvieglotu šo subjektu piekļuvi finansējumam Savienības līmenī, Fondam būtu jāveicina darbības integrācijas jomā, ko īsteno valstu, reģionālās un vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar tematisko mehānismu un ar augstāku līdzfinansējuma likmi šīm darbībām. Šajā ziņā vismaz 5 % no sākotnējā piešķīruma tematiskajam mehānismam būtu jāparedz vietējo un reģionālo iestāžu veiktu integrācijas pasākumu īstenošanai.

| (20) | Papildus līdzfinansējuma likmei, ko Fonds nodrošina projektiem, dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt finansējumu no to iestāžu budžetiem, ja šāds finansējums ir būtisks projekta īstenošanai, jo īpaši tad, ja projektu īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācija. |
| --- | --- |

(20)

Papildus līdzfinansējuma likmei, ko Fonds nodrošina projektiem, dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt finansējumu no to iestāžu budžetiem, ja šāds finansējums ir būtisks projekta īstenošanai, jo īpaši tad, ja projektu īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācija.

| (21) | Ņemot vērā ilgtermiņa ekonomiskās un demogrāfiskās problēmas, ar ko Savienība saskaras, un arvien lielāko migrācijas globalizāciju, ir būtiski izveidot labi funkcionējošus likumīgās migrācijas kanālus uz Savienību, lai saglabātu Savienību kā pievilcīgu galamērķi atbilstīgai migrācijai atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un garantētu sociālās labklājības sistēmu ilgtspēju un Savienības ekonomikas izaugsmi, vienlaikus aizsargājot migrējošos darba ņēmējus no ekspluatācijas. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā ilgtermiņa ekonomiskās un demogrāfiskās problēmas, ar ko Savienība saskaras, un arvien lielāko migrācijas globalizāciju, ir būtiski izveidot labi funkcionējošus likumīgās migrācijas kanālus uz Savienību, lai saglabātu Savienību kā pievilcīgu galamērķi atbilstīgai migrācijai atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un garantētu sociālās labklājības sistēmu ilgtspēju un Savienības ekonomikas izaugsmi, vienlaikus aizsargājot migrējošos darba ņēmējus no ekspluatācijas.

| (22) | Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstis stratēģiju izveidē un likumīgās migrācijas politikas nostiprināšanā un izvēršanā, un to spēju uzlabošanā izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt imigrācijas un integrācijas stratēģijas, politikas nostādnes un pasākumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas likumīgi, jo īpaši Savienības juridiskos instrumentus attiecībā uz likumīgu migrāciju. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī informācijas un paraugprakses apmaiņa un sadarbība starp dažādām pārvaldes struktūrām un valdības līmeņiem un starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(22)

Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstis stratēģiju izveidē un likumīgās migrācijas politikas nostiprināšanā un izvēršanā, un to spēju uzlabošanā izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt imigrācijas un integrācijas stratēģijas, politikas nostādnes un pasākumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas likumīgi, jo īpaši Savienības juridiskos instrumentus attiecībā uz likumīgu migrāciju. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī informācijas un paraugprakses apmaiņa un sadarbība starp dažādām pārvaldes struktūrām un valdības līmeņiem un starp dalībvalstīm.

| (23) | Efektīva un cieņu respektējoša atgriešanas politika ir neatņemama sastāvdaļa visaptverošā migrācijas pieejā, ko īsteno Savienība un tās dalībvalstis. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina dalībvalstu centieni efektīvi īstenot un turpmāk attīstīt kopīgus atgriešanas standartus, jo īpaši, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/115/EK (11), liekot uzsvaru uz brīvprātīgu atgriešanos, un integrētu un saskaņotu pieeju atgriešanas pārvaldībai. Lai atgriešanas politika būtu ilgtspējīga, ar Fondu būtu arī jāatbalsta saistīti pasākumi trešās valstīs, piemēram, pasākumi, kas veicina un garantē drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu un atgriezto personu ilgtspējīgu reintegrāciju, tostarp sniedzot atbalstu naudā vai natūrā. |
| --- | --- |

(23)

Efektīva un cieņu respektējoša atgriešanas politika ir neatņemama sastāvdaļa visaptverošā migrācijas pieejā, ko īsteno Savienība un tās dalībvalstis. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina dalībvalstu centieni efektīvi īstenot un turpmāk attīstīt kopīgus atgriešanas standartus, jo īpaši, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/115/EK (11), liekot uzsvaru uz brīvprātīgu atgriešanos, un integrētu un saskaņotu pieeju atgriešanas pārvaldībai. Lai atgriešanas politika būtu ilgtspējīga, ar Fondu būtu arī jāatbalsta saistīti pasākumi trešās valstīs, piemēram, pasākumi, kas veicina un garantē drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu un atgriezto personu ilgtspējīgu reintegrāciju, tostarp sniedzot atbalstu naudā vai natūrā.

| (24) | Dalībvalstīm būtu jādod priekšroka brīvprātīgas atgriešanās pasākumiem un būtu jānodrošina efektīva, droša un cieņpilna atgriešanās. Lai sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāparedz stimuli, piemēram, būtu jāparedz preferenciāls režīms lielākas atgriešanās palīdzības veidā un ilgtermiņa reintegrācijas atbalsts. Šāda veida brīvprātīga atgriešanās ir gan personu, kas atgriežas, gan iestāžu interesēs, ņemot vērā tās izmaksu lietderību. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm būtu jādod priekšroka brīvprātīgas atgriešanās pasākumiem un būtu jānodrošina efektīva, droša un cieņpilna atgriešanās. Lai sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāparedz stimuli, piemēram, būtu jāparedz preferenciāls režīms lielākas atgriešanās palīdzības veidā un ilgtermiņa reintegrācijas atbalsts. Šāda veida brīvprātīga atgriešanās ir gan personu, kas atgriežas, gan iestāžu interesēs, ņemot vērā tās izmaksu lietderību.

| (25) | Brīvprātīgas atgriešanās iespējām vajadzētu būt prioritātei pār piespiedu atgriešanu, tomēr tās ir savstarpēji saistītas un tām ir savstarpēji pastiprinoša ietekme, un tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina stiprināt papildināmību starp abiem šiem veidiem. Izraidīšanas iespēja ir svarīgs elements, kas palīdz nodrošināt patvēruma un likumīgās migrācijas sistēmu integritāti. Tādēļ ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu darbības, lai vajadzības gadījumā sekmētu un veiktu izraidīšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, pilnībā ievērojot atgriezto personu pamattiesības un cieņu. |
| --- | --- |

(25)

Brīvprātīgas atgriešanās iespējām vajadzētu būt prioritātei pār piespiedu atgriešanu, tomēr tās ir savstarpēji saistītas un tām ir savstarpēji pastiprinoša ietekme, un tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina stiprināt papildināmību starp abiem šiem veidiem. Izraidīšanas iespēja ir svarīgs elements, kas palīdz nodrošināt patvēruma un likumīgās migrācijas sistēmu integritāti. Tādēļ ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu darbības, lai vajadzības gadījumā sekmētu un veiktu izraidīšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, pilnībā ievērojot atgriezto personu pamattiesības un cieņu.

| (26) | Īpaši atbalsta pasākumi atgriežamajām personām, pievēršot īpašu uzmanību viņu humanitārajām un aizsardzības vajadzībām, dalībvalstīs un atgriešanās valstīs var uzlabot atgriešanas apstākļus un sekmēt atgriežamo personu reintegrāciju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mazāk aizsargātām personām. |
| --- | --- |

(26)

Īpaši atbalsta pasākumi atgriežamajām personām, pievēršot īpašu uzmanību viņu humanitārajām un aizsardzības vajadzībām, dalībvalstīs un atgriešanās valstīs var uzlabot atgriešanas apstākļus un sekmēt atgriežamo personu reintegrāciju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mazāk aizsargātām personām.

| (27) | Efektīva tādu trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšana, kuri uzturas nelikumīgi, ir neatņemama Savienības atgriešanas politikas sastāvdaļa un galvenais līdzeklis efektīvā migrācijas plūsmu pārvaldībā, jo tas palīdz ātri atgriezt neatbilstīgus migrantus. Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā ir svarīgs elements dialogā un sadarbībā ar trešām valstīm, kas ir neatbilstīgo migrantu izcelsmes un tranzīta valstis, un valstu un Savienības līmeņa atgriešanas politikas efektivitātes interesēs to īstenošana trešās valstīs būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

(27)

Efektīva tādu trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšana, kuri uzturas nelikumīgi, ir neatņemama Savienības atgriešanas politikas sastāvdaļa un galvenais līdzeklis efektīvā migrācijas plūsmu pārvaldībā, jo tas palīdz ātri atgriezt neatbilstīgus migrantus. Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā ir svarīgs elements dialogā un sadarbībā ar trešām valstīm, kas ir neatbilstīgo migrantu izcelsmes un tranzīta valstis, un valstu un Savienības līmeņa atgriešanas politikas efektivitātes interesēs to īstenošana trešās valstīs būtu jāatbalsta.

| (28) | Papildus šajā regulā paredzētajam atbalstam, ko nodrošina personu atgriešanai, ar Fondu būtu jāatbalsta arī citi pasākumi neatbilstīgas migrācijas un migrantu tirdzniecības apkarošanai vai likumīgās migrācijas noteikumu ievērošanas sekmēšanai, tādējādi nodrošinot dalībvalstu imigrācijas sistēmu integritāti. |
| --- | --- |

(28)

Papildus šajā regulā paredzētajam atbalstam, ko nodrošina personu atgriešanai, ar Fondu būtu jāatbalsta arī citi pasākumi neatbilstīgas migrācijas un migrantu tirdzniecības apkarošanai vai likumīgās migrācijas noteikumu ievērošanas sekmēšanai, tādējādi nodrošinot dalībvalstu imigrācijas sistēmu integritāti.

| (29) | Neatbilstīgo migrantu nodarbināšana apdraud tādas darbaspēka mobilitātes politikas attīstību, kura balstīta uz likumīgas migrācijas shēmām, kā arī apdraud migrējošo darba ņēmēju tiesības, padarot tos mazāk aizsargātus pret tiesību pārkāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Tādēļ ar Fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, kad tās īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/52/EK (12), kura aizliedz nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi, un paredz sankcijas pret darba devējiem, kuri šo aizliegumu neievēro. |
| --- | --- |

(29)

Neatbilstīgo migrantu nodarbināšana apdraud tādas darbaspēka mobilitātes politikas attīstību, kura balstīta uz likumīgas migrācijas shēmām, kā arī apdraud migrējošo darba ņēmēju tiesības, padarot tos mazāk aizsargātus pret tiesību pārkāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Tādēļ ar Fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, kad tās īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/52/EK (12), kura aizliedz nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi, un paredz sankcijas pret darba devējiem, kuri šo aizliegumu neievēro.

| (30) | Ar Fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, kad tās īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES (13), kurā izklāstīti noteikumi par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību. Šajos pasākumos, tostarp pasākumos cilvēku tirdzniecībā cietušo agrīnai identificēšanai un nosūtīšanai uz specializētiem dienestiem, būtu jāņem vērā cilvēku tirdzniecības dzimumspecifiskums un cietušie bērni. |
| --- | --- |

(30)

Ar Fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, kad tās īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES (13), kurā izklāstīti noteikumi par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību. Šajos pasākumos, tostarp pasākumos cilvēku tirdzniecībā cietušo agrīnai identificēšanai un nosūtīšanai uz specializētiem dienestiem, būtu jāņem vērā cilvēku tirdzniecības dzimumspecifiskums un cietušie bērni.

| (31) | Ar Fondu būtu jāpapildina aktivitātes, ko atgriešanas jomā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kuru reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (14), neparedzot papildu finansējuma plūsmu minētajai aģentūrai. |
| --- | --- |

(31)

Ar Fondu būtu jāpapildina aktivitātes, ko atgriešanas jomā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kuru reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (14), neparedzot papildu finansējuma plūsmu minētajai aģentūrai.

| (32) | Atbilstīgi efektivitātes principam būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un būtu jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(32)

Atbilstīgi efektivitātes principam būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un būtu jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (33) | Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nevajadzētu pārsniegt minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz atbilstīgi noteikumi, jo īpaši par iespēju proporcionāli deklarēt tās pašas izmaksas vai izdevumus gan no Fonda, gan no citas Savienības programmas. |
| --- | --- |

(33)

Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nevajadzētu pārsniegt minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz atbilstīgi noteikumi, jo īpaši par iespēju proporcionāli deklarēt tās pašas izmaksas vai izdevumus gan no Fonda, gan no citas Savienības programmas.

| (34) | Darbības trešās valstīs un saistībā ar tām, ko atbalsta no Fonda, būtu jāveic sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām aktivitātēm ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās politikas principiem un vispārējiem mērķiem, ar principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilstību attiecīgās valsts vai reģiona stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem un Savienības starptautiskajām saistībām. Ārējās dimensijas Fondam vajadzētu būt vērstām uz darbībām, kas nav orientētas uz attīstību un kas kalpo Savienības iekšējās politikas interesēm, un būtu jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Būtu jātiecas no Fonda atbalstīt labāku sadarbību ar trešām valstīm un pastiprināt svarīgākos migrācijas pārvaldības aspektus Savienības migrācijas politikas interešu jomās. |
| --- | --- |

(34)

Darbības trešās valstīs un saistībā ar tām, ko atbalsta no Fonda, būtu jāveic sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām aktivitātēm ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās politikas principiem un vispārējiem mērķiem, ar principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilstību attiecīgās valsts vai reģiona stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem un Savienības starptautiskajām saistībām. Ārējās dimensijas Fondam vajadzētu būt vērstām uz darbībām, kas nav orientētas uz attīstību un kas kalpo Savienības iekšējās politikas interesēm, un būtu jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Būtu jātiecas no Fonda atbalstīt labāku sadarbību ar trešām valstīm un pastiprināt svarīgākos migrācijas pārvaldības aspektus Savienības migrācijas politikas interešu jomās.

| (35) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienoto vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Šajā regulā paredzētajam finansiālajam atbalstam būtu jāveicina jo īpaši valstu un Savienības spēju nostiprināšana patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar LESD 80. pantu. |
| --- | --- |

(35)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienoto vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Šajā regulā paredzētajam finansiālajam atbalstam būtu jāveicina jo īpaši valstu un Savienības spēju nostiprināšana patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar LESD 80. pantu.

| (36) | Veicinot ar šo Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(36)

Veicinot ar šo Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts.

| (37) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu. |
| --- | --- |

(37)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu.

| (38) | Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa. |
| --- | --- |

(38)

Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa.

| (39) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu, kurš ir piešķirts saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem patvēruma un atgriešanas jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis patvēruma un atgriešanas jomā, varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, kas noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013 (15), ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(39)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu, kurš ir piešķirts saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem patvēruma un atgriešanas jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis patvēruma un atgriešanas jomā, varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, kas noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013 (15), ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā.

| (40) | Ar Fondu būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (16) katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, ar norādi uz programmas mērķiem, aktivitātēm, pieejamām finansējuma iespējām un sasniegumiem. |
| --- | --- |

(40)

Ar Fondu būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (16) katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, ar norādi uz programmas mērķiem, aktivitātēm, pieejamām finansējuma iespējām un sasniegumiem.

| (41) | Ar šo regulu būtu jānosaka sākotnējās summas dalībvalstu programmām, kuras sastāv no fiksētas summas, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, ko aprēķina, pamatojoties uz minētajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, un kuras atspoguļo vajadzības un spiedienu, ko dažādas dalībvalstis izjūt patvēruma, integrācijas un atgriešanas jomā. Ņemot vērā to dalībvalstu speciālās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir piemēroti palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai. |
| --- | --- |

(41)

Ar šo regulu būtu jānosaka sākotnējās summas dalībvalstu programmām, kuras sastāv no fiksētas summas, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, ko aprēķina, pamatojoties uz minētajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, un kuras atspoguļo vajadzības un spiedienu, ko dažādas dalībvalstis izjūt patvēruma, integrācijas un atgriešanas jomā. Ņemot vērā to dalībvalstu speciālās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir piemēroti palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai.

| (42) | Sākotnējām summām dalībvalstu programmām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas migrācijas plūsmās un izskatītu, kas ir vajadzīgs patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībā un tādu trešo valstu valstspiederīgo integrācijā, kuri uzturas likumīgi, un lai attīstītu likumīgo migrāciju un lai vērstos pret neatbilstīgu migrāciju ar efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu, dalībvalstīm plānošanas perioda vidusposmā būtu jāpiešķir papildu summa, ņemot vērā objektīvus kritērijus. Minētā summa būtu jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem saskaņā ar I pielikumu, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu sākotnējā situācijā. |
| --- | --- |

(42)

Sākotnējām summām dalībvalstu programmām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas migrācijas plūsmās un izskatītu, kas ir vajadzīgs patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībā un tādu trešo valstu valstspiederīgo integrācijā, kuri uzturas likumīgi, un lai attīstītu likumīgo migrāciju un lai vērstos pret neatbilstīgu migrāciju ar efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu, dalībvalstīm plānošanas perioda vidusposmā būtu jāpiešķir papildu summa, ņemot vērā objektīvus kritērijus. Minētā summa būtu jānosaka, pamatojoties uz statistikas datiem saskaņā ar I pielikumu, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu sākotnējā situācijā.

| (43) | Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir darbības Fonda konkrēto mērķu īstenošanai, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. Šajā nolūkā dalībvalstīm principā būtu jānodrošina minimālais piešķīrums, lai stiprinātu un attīstītu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, stiprinātu un attīstītu likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm saskaņā ar to ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un dotu ieguldījumu efektīvā trešo valstu valstspiederīgo integrācijā un sociālo iekļaušanā un sekmētu to. |
| --- | --- |

(43)

Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir darbības Fonda konkrēto mērķu īstenošanai, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. Šajā nolūkā dalībvalstīm principā būtu jānodrošina minimālais piešķīrums, lai stiprinātu un attīstītu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, stiprinātu un attīstītu likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm saskaņā ar to ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un dotu ieguldījumu efektīvā trešo valstu valstspiederīgo integrācijā un sociālo iekļaušanā un sekmētu to.

| (44) | Tā kā problēmas migrācijas jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams pielāgot finansējuma piešķiršanu migrācijas plūsmu izmaiņām. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir īpašām darbībām, Savienības darbībām, vietējo un reģionālo iestāžu darbībām, ārkārtas palīdzībai, pārmitināšanai un humanitārajai uzņemšanai un papildu atbalstam dalībvalstīm, kas dod ieguldījumu solidaritātes un atbildības centienos. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Fonda pārvaldībā, un to varētu arī īstenot ar dalībvalstu programmu starpniecību. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā problēmas migrācijas jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams pielāgot finansējuma piešķiršanu migrācijas plūsmu izmaiņām. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir īpašām darbībām, Savienības darbībām, vietējo un reģionālo iestāžu darbībām, ārkārtas palīdzībai, pārmitināšanai un humanitārajai uzņemšanai un papildu atbalstam dalībvalstīm, kas dod ieguldījumu solidaritātes un atbildības centienos. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Fonda pārvaldībā, un to varētu arī īstenot ar dalībvalstu programmu starpniecību.

| (45) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(45)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu.

| (46) | Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Fondu, varētu piešķirt arī dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām, kurām vajadzīga sadarbība, vai darbībām, kas vajadzīgas, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(46)

Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Fondu, varētu piešķirt arī dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām, kurām vajadzīga sadarbība, vai darbībām, kas vajadzīgas, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm.

| (47) | Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar fonda konkrētajiem mērķiem, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas uzdevumiem un pakalpojumiem, kas veido sabiedrisku pakalpojumu Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(47)

Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar fonda konkrētajiem mērķiem, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas uzdevumiem un pakalpojumiem, kas veido sabiedrisku pakalpojumu Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (48) | Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Fondam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(48)

Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Fondam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā.

| (49) | Lai stiprinātu Savienības spēju vienā vai vairākās dalībvalstīs nekavējoties risināt ārkārtēju migrācijas situāciju, kuru raksturo liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar dalībvalstu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru un ar to patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām, vai nekavējoties risināt ārkārtēju migrācijas situāciju trešās valstīs politisku norišu vai konfliktu dēļ, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā. |
| --- | --- |

(49)

Lai stiprinātu Savienības spēju vienā vai vairākās dalībvalstīs nekavējoties risināt ārkārtēju migrācijas situāciju, kuru raksturo liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar dalībvalstu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru un ar to patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām, vai nekavējoties risināt ārkārtēju migrācijas situāciju trešās valstīs politisku norišu vai konfliktu dēļ, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā.

| (50) | Ar šo regulu būtu jānodrošina, ka turpina darboties Eiropas migrācijas tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK (17), un būtu jāsniedz finansiāla palīdzība saskaņā ar tā mērķiem un uzdevumiem. |
| --- | --- |

(50)

Ar šo regulu būtu jānodrošina, ka turpina darboties Eiropas migrācijas tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK (17), un būtu jāsniedz finansiāla palīdzība saskaņā ar tā mērķiem un uzdevumiem.

| (51) | Fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (18), politikas sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(51)

Fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (18), politikas sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību.

| (52) | Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus, atmaksājamā atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem. |
| --- | --- |

(52)

Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus, atmaksājamā atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem.

| (53) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam Fonda darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (19) 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(53)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Fonda darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (19) 18. punkta nozīmē.

| (54) | Uz Fondu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (20) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(54)

Uz Fondu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (20) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (55) | Lai īstenotu darbības dalītajā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā sistēmā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(55)

Lai īstenotu darbības dalītajā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā sistēmā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060.

| (56) | Regula (ES) 2021/1060 veido rīcības pamatu ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, Iekšējās drošības fondam un finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un tā nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldi un kontroli dalītā pārvaldībā īstenotiem ES fondiem. Turklāt ir jāprecizē Fonda mērķi šajā regulā un jānosaka īpaši noteikumi par darbībām, ko var finansēt no Fonda. |
| --- | --- |

(56)

Regula (ES) 2021/1060 veido rīcības pamatu ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, Iekšējās drošības fondam un finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un tā nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldi un kontroli dalītā pārvaldībā īstenotiem ES fondiem. Turklāt ir jāprecizē Fonda mērķi šajā regulā un jānosaka īpaši noteikumi par darbībām, ko var finansēt no Fonda.

| (57) | Fonda priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ir iespējams ātri reaģēt uz ārkārtas situācijām, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no to programmu īstenošanas sākuma. |
| --- | --- |

(57)

Fonda priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ir iespējams ātri reaģēt uz ārkārtas situācijām, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no to programmu īstenošanas sākuma.

| (58) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, ņemot vērā jo īpaši kontroles izmaksas, administratīvos slogus un neatbilstības risku. Izdarot šādu izvēli, būtu jāietver iespēja apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(58)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, ņemot vērā jo īpaši kontroles izmaksas, administratīvos slogus un neatbilstības risku. Izdarot šādu izvēli, būtu jāietver iespēja apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (59) | Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuri attiecas uz starptautiskām organizācijām, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un par pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”. |
| --- | --- |

(59)

Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuri attiecas uz starptautiskām organizācijām, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un par pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”.

| (60) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (21) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (22), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (23) un (ES) 2017/1939 (24) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp ar pasākumiem, kas attiecas uz pārkāpumu, tai skaitā krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses.
  Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“
  EPPO
  ”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (25). Saskaņā ar Finanšu Regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (21) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (22), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (23) un (ES) 2017/1939 (24) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp ar pasākumiem, kas attiecas uz pārkāpumu, tai skaitā krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses.

Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“
  EPPO
  ”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (25). Saskaņā ar Finanšu Regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| (61) | Ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, būtu jāļauj Fondā piedalīties trešai valstij, kas ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kura ir atbildīga par kādā dalībvalstī vai minētajā trešā valstī iesniegta patvēruma pieteikuma izskatīšanu. |
| --- | --- |

(61)

Ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, būtu jāļauj Fondā piedalīties trešai valstij, kas ir noslēgusi nolīgumu ar Savienību par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kura ir atbildīga par kādā dalībvalstī vai minētajā trešā valstī iesniegta patvēruma pieteikuma izskatīšanu.

| (62) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(62)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmuši Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (63) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (26), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(63)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (26), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (64) | Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valstu stratēģijas un programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni saskaras migrācijas pārvaldībā. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai palīdzētu minētajiem reģioniem ilgtspējīgi pārvaldīt migrāciju un iespējamu spiedienu. |
| --- | --- |

(64)

Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valstu stratēģijas un programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni saskaras migrācijas pārvaldībā. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai palīdzētu minētajiem reģioniem ilgtspējīgi pārvaldīt migrāciju un iespējamu spiedienu.

| (65) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (27) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai novērtētu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji. |
| --- | --- |

(65)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (27) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai novērtētu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

| (66) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai arī minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai būtu jātulko minētie kopsavilkumi visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai arī minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai būtu jātulko minētie kopsavilkumi visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060.

| (67) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (28), un saistībām sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (29) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (28), un saistībām sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (29) 17. panta nozīmē.

| (68) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (30) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, kas saņem atbalstu no Fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(68)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (30) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, kas saņem atbalstu no Fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu.

| (69) | Lai papildinātu un grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to darbību sarakstu, par kurām saskaņā ar III pielikumu var saņemt atbalstu; attiecībā uz to darbību sarakstu, par kurām saskaņā ar IV pielikumu var saņemt lielāku līdzfinansējumu; attiecībā uz darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un attiecībā uz uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(69)

Lai papildinātu un grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to darbību sarakstu, par kurām saskaņā ar III pielikumu var saņemt atbalstu; attiecībā uz to darbību sarakstu, par kurām saskaņā ar IV pielikumu var saņemt lielāku līdzfinansējumu; attiecībā uz darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un attiecībā uz uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (70) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, lai piešķirtu šajā regulā paredzēto ārkārtas palīdzību, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(70)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (31). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, lai piešķirtu šajā regulā paredzēto ārkārtas palīdzību, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (71) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (72) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (73) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (74) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgās uz Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, uzskatīt par atbalsttiesīgām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgās uz Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, uzskatīt par atbalsttiesīgām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

| (75) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (32) piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(75)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (32) piemērošanas laikposmu.

| (76) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(76)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (“Fonds”) laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Šajā regulā ir noteikti Fonda mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma sniegšanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “persona, kas lūdz starptautisko aizsardzību” ir pieteikuma iesniedzējs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (33) 2. panta c) punktā; |
| --- | --- |

1)

“persona, kas lūdz starptautisko aizsardzību” ir pieteikuma iesniedzējs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (33) 2. panta c) punktā;

33

| 2) | “starptautiskās aizsardzības saņēmējs” ir starptautiskās aizsardzības saņēmējs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/95/ES (34) 2. panta b) punktā; |
| --- | --- |

2)

“starptautiskās aizsardzības saņēmējs” ir starptautiskās aizsardzības saņēmējs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/95/ES (34) 2. panta b) punktā;

34

| 3) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir darbības, ko atbalsta no Savienības budžeta, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros Finanšu regulas 2. panta 6) punktā nozīmē; |
| --- | --- |

3)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir darbības, ko atbalsta no Savienības budžeta, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros Finanšu regulas 2. panta 6) punktā nozīmē;

| 4) | “ģimenes loceklis” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kas definēts kā ģimenes loceklis Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz Fonda atbalstītas darbības politikas jomu; |
| --- | --- |

4)

“ģimenes loceklis” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kas definēts kā ģimenes loceklis Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz Fonda atbalstītas darbības politikas jomu;

| 5) | “humanitārā uzņemšana” ir tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana pēc dalībvalsts lūgta nosūtījuma no Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (“UNHCR”) vai citas attiecīgas starptautiskas struktūras no kādas trešās valsts, kurp viņi piespiedu kārtā pārvietoti, uz dalībvalstu teritoriju, kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas paredz tādas tiesības un saistības, kuras attiecībā uz alternatīvās aizsardzības saņēmējiem ir līdzvērtīgas Direktīvas 2011/95/ES 20.–34. pantā noteiktajām tiesībām un saistībām, ir piešķirta starptautiskā aizsardzība vai humanitārais statuss; |
| --- | --- |

5)

“humanitārā uzņemšana” ir tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana pēc dalībvalsts lūgta nosūtījuma no Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (“UNHCR”) vai citas attiecīgas starptautiskas struktūras no kādas trešās valsts, kurp viņi piespiedu kārtā pārvietoti, uz dalībvalstu teritoriju, kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas paredz tādas tiesības un saistības, kuras attiecībā uz alternatīvās aizsardzības saņēmējiem ir līdzvērtīgas Direktīvas 2011/95/ES 20.–34. pantā noteiktajām tiesībām un saistībām, ir piešķirta starptautiskā aizsardzība vai humanitārais statuss;

EASO

UNHCR

| 6) | “darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un tādu pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai; |
| --- | --- |

6)

“darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un tādu pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai;

| 7) | “izraidīšana” ir izraidīšana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 5) punktā; |
| --- | --- |

7)

“izraidīšana” ir izraidīšana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 5) punktā;

| 8) | “pārmitināšana” ir tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana no kādas trešās valsts, uz ko viņi bija pārvietoti, dalībvalstu teritorijā pēc UNHCR nosūtījuma, kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība un ir piekļuve stabilam risinājumam saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

8)

“pārmitināšana” ir tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana no kādas trešās valsts, uz ko viņi bija pārvietoti, dalībvalstu teritorijā pēc UNHCR nosūtījuma, kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība un ir piekļuve stabilam risinājumam saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem;

UNHCR

| 9) | “atgriešana” ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā; |
| --- | --- |

9)

“atgriešana” ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā;

| 10) | “konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību atbilstoši Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām; |
| --- | --- |

10)

“konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību atbilstoši Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām;

| 11) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, tostarp bezvalstnieks vai persona bez noteiktas valstspiederības, kas nav Savienības pilsonis, kā definēts LESD 20. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

11)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, tostarp bezvalstnieks vai persona bez noteiktas valstspiederības, kas nav Savienības pilsonis, kā definēts LESD 20. panta 1. punktā;

| 12) | “nepilngadīgais bez pavadības” ir nepilngadīgais bez pavadības, kā definēts Direktīvas 2011/95/ES 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

12)

“nepilngadīgais bez pavadības” ir nepilngadīgais bez pavadības, kā definēts Direktīvas 2011/95/ES 2. panta 1. punktā;

| 13) | “Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai Savienībai īpaši nozīmīgi projekti, kurus īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem; |
| --- | --- |

13)

“Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai Savienībai īpaši nozīmīgi projekti, kurus īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem;

| 14) | “mazāk aizsargāta persona” ir jebkura persona, kas definēta kā mazāk aizsargāta persona Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz Fonda atbalstītas darbības politikas jomu. |
| --- | --- |

14)

“mazāk aizsargāta persona” ir jebkura persona, kas definēta kā mazāk aizsargāta persona Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz Fonda atbalstītas darbības politikas jomu.

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda politikas mērķis ir palīdzēt efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas un īstenot, stiprināt un attīstīt kopējo patvēruma politiku un kopējo imigrācijas politiku, saskaņā ar attiecīgo Savienības acquis un pilnībā ievērojot Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuru puses tās ir.

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar Fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

a)

stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju;

| b) | stiprināt un attīstīt likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm saskaņā ar to ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un dot ieguldījumu efektīvā trešo valstu valstspiederīgo integrācijā un sociālajā iekļaušanā un sekmēt to; |
| --- | --- |

b)

stiprināt un attīstīt likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm saskaņā ar to ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām un dot ieguldījumu efektīvā trešo valstu valstspiederīgo integrācijā un sociālajā iekļaušanā un sekmēt to;

| c) | palīdzēt apkarot neatbilstīgu migrāciju, uzlabot efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, un veicināt un dot ieguldījumu efektīvā sākotnējā reintegrācijā trešās valstīs; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt apkarot neatbilstīgu migrāciju, uzlabot efektīvu, drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, un veicināt un dot ieguldījumu efektīvā sākotnējā reintegrācijā trešās valstīs;

| d) | uzlabot solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz tām, kuras visvairāk ir skārušas migrācijas un patvēruma problēmas, tostarp ar praktisku sadarbību. |
| --- | --- |

d)

uzlabot solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz tām, kuras visvairāk ir skārušas migrācijas un patvēruma problēmas, tostarp ar praktisku sadarbību.

3.   Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem Fondu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

4. pants

Partnerība

Ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 8. panta 1. punktu, partnerībās Fonda nolūkos ietver reģionālās, vietējās, pilsētu un citas publiskās iestādes vai šādas iestādes pārstāvošas apvienības, attiecīgās starptautiskās organizācijas, nevalstiskās organizācijas, piemēram, bēgļu organizācijas un migrantu vadītas organizācijas, kā arī valstu cilvēktiesību iestādes un līdztiesības struktūras un ekonomiskos un sociālos partnerus.

5. pants

Atbalsta tvērums

1.   Tā mērķu ietvaros un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ar Fondu jo īpaši atbalsta III pielikumā minētās darbības.

Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu III pielikumā iekļauto darbību sarakstu nolūkā pievienot jaunas darbības.

2.   Lai sasniegtu tā mērķus, Fonds atbilstoši Savienības prioritātēm var atbalstīt III pielikumā minētās darbības attiecīgi trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm, saskaņā attiecīgi ar 7. vai 24. pantu.

3.   Attiecībā uz darbībām trešās valstīs un saistībā ar tām Komisija un dalībvalstis kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju ar attiecīgajām Savienības politikas jomām, stratēģijām un instrumentiem. Tās jo īpaši nodrošina to, ka darbības trešās valstīs un saistībā ar tām:

| a) | veic sinerģijā un saskaņā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

veic sinerģijā un saskaņā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem;

| b) | ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem;

| c) | ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un

| d) | kalpo Savienības iekšējās politikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kalpo Savienības iekšējās politikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā.

4.   Fonda mērķi atbalsta darbības, kas vērstas uz vienu vai vairākām mērķgrupām, kuras ietilpst LESD 78. un 79. panta darbības jomā.

6. pants

Dzimumu līdztiesība un nediskriminēšana

1.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka visā Fonda atbalstīto programmu un projektu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas procesā tiek integrēta dzimumperspektīva un tiek ņemta vērā un veicināta dzimumu līdztiesība un dzimuma aspekta iekļaušana.

2.   Dalībvalstis un Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai Fonda atbalstīto programmu un projektu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas laikā izslēgtu jebkāda veida diskrimināciju, kas aizliegta ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. pantu.

7. pants

Ar Fondu asociētās trešās valstis

1.   Fondā var piedalīties trešās valstis, kas atbilst 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, un saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti konkrētā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību Fondā.

2.   Lai trešā valsts būtu tiesīga būt asociēta ar Fondu, kā minēts 1. punktā, tā ar Savienību ir noslēgusi nolīgumu par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kura ir atbildīga par kādā dalībvalstī vai minētajā trešā valstī iesniegta patvēruma pieteikuma izskatīšanu.

3.   Konkrētais nolīgums, kas attiecas uz trešās valsts dalību Fondā, vismaz:

| a) | rada iespēju sadarboties ar dalībvalstīm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām patvēruma, migrācijas un atgriešanas jomā atbilstīgi solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma principu; |
| --- | --- |

a)

rada iespēju sadarboties ar dalībvalstīm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām patvēruma, migrācijas un atgriešanas jomā atbilstīgi solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma principu;

| b) | tā pamatā visā Fonda darbības laikā ir neizraidīšanas, demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas principi; |
| --- | --- |

b)

tā pamatā visā Fonda darbības laikā ir neizraidīšanas, demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas principi;

| c) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts veiktām iemaksām un gūtiem ieguvumiem, kas piedalās Fondā; |
| --- | --- |

c)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts veiktām iemaksām un gūtiem ieguvumiem, kas piedalās Fondā;

| d) | nosaka nosacījumus dalībai Fondā, tostarp tam, kā aprēķina finanšu iemaksas Fondā un tās administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

d)

nosaka nosacījumus dalībai Fondā, tostarp tam, kā aprēķina finanšu iemaksas Fondā un tās administratīvās izmaksas;

| e) | trešai valstij nepiešķir nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus par Fondu; |
| --- | --- |

e)

trešai valstij nepiešķir nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus par Fondu;

| f) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

f)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

| g) | paredz, ka trešā valsts piešķir nepieciešamās tiesības un piekļuvi, kas vajadzīgas atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

g)

paredz, ka trešā valsts piešķir nepieciešamās tiesības un piekļuvi, kas vajadzīgas atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai saskaņā ar 8. pantu.

Šā punkta d) apakšpunktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

8. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja kāda trešā valsts Fondā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai uz kāda cita juridiska instrumenta pamata, trešā valsts piešķir nepieciešamās tiesības un piekļuvi, kas vajadzīgas atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Revīzijas palātai, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

OLAF

OLAF

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

Kopīgie noteikumi

9. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz no Fonda, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktus pasākumus un koncentrējas uz Savienības pievienotās vērtības radīšanu Fonda mērķu sasniegšanā.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz no Fonda un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina atbalstu, ko sniedz no citiem Savienības instrumentiem, jo īpaši ārējos instrumentus, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF).

3.   Fondu īsteno tiešā, dalītā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu.

10. pants

Budžets

1.   Fonda īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 9 882 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | 6 270 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām; |
| --- | --- |

a)

6 270 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām;

| b) | 3 612 000 000 EUR piešķir 11. pantā minētajam tematiskajam mehānismam. |
| --- | --- |

b)

3 612 000 000 EUR piešķir 11. pantā minētajam tematiskajam mehānismam.

3.   Līdz 0,42 % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā.

4.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26. pantu līdz 5 % no sākotnējiem piešķīrumiem dalībvalstij no jebkuriem minētās regulas fondiem dalītā pārvaldībā var pēc minētās dalībvalsts pieprasījuma pārvietot uz Fondu tiešā vai netiešā pārvaldībā. Komisija minētos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

11. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalītu, tiešu vai netiešu pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Ņemot vērā Fonda iekšējo raksturu, tematiskais mehānisms galvenokārt kalpo Savienības iekšējai politikai saskaņā ar 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto tā elementiem, kas ir šādi:

| a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

a)

konkrētas darbības;

| b) | Savienības darbības; |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības;

| c) | ārkārtas palīdzība, kā minēts 31. pantā; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība, kā minēts 31. pantā;

| d) | pārmitināšana un humanitārā uzņemšana; |
| --- | --- |

d)

pārmitināšana un humanitārā uzņemšana;

| e) | atbalsts dalībvalstīm personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanā solidaritātes centienu ietvaros, kā minēts 20. pantā; un |
| --- | --- |

e)

atbalsts dalībvalstīm personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanā solidaritātes centienu ietvaros, kā minēts 20. pantā; un

| f) | Eiropas migrācijas tīkls, kā minēts 26. pantā. |
| --- | --- |

f)

Eiropas migrācijas tīkls, kā minēts 26. pantā.

No šīs regulas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas pēc Komisijas iniciatīvas atbalstu saņem arī tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta Savienības pievienotā vērtība, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kas izklāstītas II pielikumā.

Ar šā punkta pirmajā daļā minēto finansējumu, izņemot finansējumu, ko izmanto ārkārtas palīdzībai saskaņā ar 31. panta 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu, atbalsta III pielikumā uzskaitītās atbalsttiesīgās darbības, tostarp pārmitināšanu un humanitāro uzņemšanu saskaņā ar 19. pantu kā daļu no Savienības migrācijas politikas ārējās dimensijas.

3.   Komisija sadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgajiem tīkliem, jo īpaši lai sagatavotu un izvērtētu darba programmas Savienības darbībām, ko finansē no Fonda.

4.   Vismaz 20 % resursu no sākotnējā piešķīruma tematiskajam mehānismam piešķir konkrētajam mērķim, kas noteikts 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

5.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm tie sniegts, izmantojot tiešu vai netiešu pārvaldību, Komisija nodrošina, ka neatlasa tos projektus, uz kuriem attiecas Komisijas sniegts argumentēts atzinums saistībā ar pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura liek apšaubīt izdevumu likumību un pareizību vai minēto projektu sniegumu.

6.   Regulas (ES) 2021/1060 23. panta un 24. panta 2. punkta nolūkos, ja finansējumu no tematiskā mehānisma īsteno dalītā pārvaldībā, attiecīga dalībvalsts nodrošina, ka – un Komisija novērtē, vai – uz paredzētajām darbībām neattiecas Komisijas argumentēts atzinums saistībā ar pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura liek apšaubīt izdevumu likumību un pareizību vai darbību sniegumu.

7.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām ir jādara pieejama tematiskajam mehānismam.

8.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram no elementiem, kuri minēti šā panta 1. punkta otrajā daļā. Finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām. Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem, kas minēti šā panta 1. punkta otrajā daļā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 38. panta 3. punktā.

9.   Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības, uz kurām attiecas II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā minētais īstenošanas pasākums un kuras īsteno valstu, reģionālās un vietējās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Šajā ziņā vismaz 5 % no sākotnējā piešķīruma tematiskajam mehānismam paredz vietējo un reģionālo iestāžu veiktu integrācijas pasākumu īstenošanai.

10.   Komisija nodrošina, ka resursu sadalījums 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem ir taisnīgs un pārredzams. Komisija ziņo par tematiskā mehānisma izmantošanu un sadalījumu starp elementiem, kuri minēti šā panta 1. punkta otrajā daļā, tostarp par atbalstu, kas sniegts darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām saskaņā ar 25. pantā minētajām Savienības darbībām.

11.   Pēc 8. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var veikt attiecīgas izmaiņas dalībvalstu programmās.

2. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā pārvaldībā

12. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro summai, kas minēta 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 11. pantā minēto finansēšanas lēmumu par tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu un Regulu (ES) 2021/1060.

13. pants

Budžeta resursi

1.   Summu, kas minēta 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā, indikatīvi piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| a) | 5 225 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

5 225 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu;

| b) | 1 045 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 17. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

1 045 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 17. panta 1. punktā.

2.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav pilnībā piešķirta, atlikušo summu var pieskaitīt 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

14. pants

Priekšfinansējums

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 4. punktu, ja ir pieejami līdzekļi, priekšfinansējumu attiecībā uz Fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %;

| b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %;

| c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %;

| d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %;

| e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %;

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Ja programma tiek pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos maksājumus izmaksā tās pieņemšanas gadā.

15. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem, kā minēts 31. pantā.

6.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no kopējiem attiecināmiem izdevumiem tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 36. panta 5. punkta b) apakšpunkta vi) punktā noteiktos ierobežojumus.

7.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no Fonda piešķirama tiem darbību veidiem, ko aptver 1.–6. punktā minētie ieguldījumi.

8.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, katram darbības veidam norāda, vai līdzfinansējuma likmi piemēro:

| a) | kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam; vai |
| --- | --- |

a)

kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam; vai

| b) | tikai publiskajam ieguldījumam. |
| --- | --- |

b)

tikai publiskajam ieguldījumam.

16. pants

Dalībvalstu programmas

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un izaicinājumiem patvēruma un migrācijas pārvaldības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm, vienlaikus pilnībā ievērojot Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā uzskaitītie īstenošanas pasākumi.

Ņemot vērā, ka tas ir iekšējs Fonds, dalībvalstu programmas galvenokārt kalpo Savienības iekšējai politikai saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Komisija dalībvalstu programmas novērtē saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 23. pantu.

2.   Šīs regulas 13. panta 1. punktā minēto piešķirto resursu robežās un neskarot šā panta 3. punktu, katra dalībvalsts savā programmā piešķir:

| a) | vismaz 15 % no resursiem, kas tām piešķirti, 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un |
| --- | --- |

a)

vismaz 15 % no resursiem, kas tām piešķirti, 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un

| b) | vismaz 15 % no resursiem, kas tām piešķirti, 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

vismaz 15 % no resursiem, kas tām piešķirti, 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

3.   Dalībvalsts var piešķirt mazāk nekā 2. punktā minēto minimālo procentuālo apmēru tikai tad, ja tā savā programmā sniedz detalizētu paskaidrojumu par to, kāpēc resursu piešķīrums zem minētā apmēra neapdraud attiecīgā mērķa sasniegšanu.

4.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstu programmu izstrādē agrīnā posmā un savlaicīgi tiek ņemtas vērā attiecīgo decentralizēto aģentūru, jo īpaši EASO, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (35), zināšanas un pieredze attiecībā uz to kompetences jomām.

5.   Komisija attiecīgā gadījumā var iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras, tostarp 4. punktā minētās aģentūras, 5. iedaļā minētajos uzraudzības un izvērtēšanas uzdevumos, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fonda atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

6.   Pēc to ieteikumu pieņemšanas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1053/2013, kuri ir šīs regulas darbības jomā, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju izvērtē, kā ar savas programmas palīdzību reaģēt uz konstatējumiem un ieteikumiem – attiecīgā gadījumā ar Fonda atbalstu.

Komisija attiecīgā gadījumā var izmantot arī decentralizēto aģentūru īpašās zināšanas konkrētos jautājumos, kas ir minēto aģentūru kompetencē.

7.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalsts programmu groza saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 24. pantu, lai ņemtu vērā šā panta 6. punktā minētos ieteikumus.

8.   Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un – vajadzības gadījumā – attiecīgajām decentralizētajām aģentūrām atbilstīgi to kompetences jomām, attiecīgā dalībvalsts savas programmas ietvaros piešķirtos resursus var pārdalīt, lai reaģētu uz 6. punktā minētajiem ieteikumiem, ja minētajiem ieteikumiem ir finansiālas sekas.

9.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas to programmās ir tiesīgas saņemt lielākas līdzfinansējuma likmes. Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 37. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielākas līdzfinansējuma likmes.

10.   Ciktāl nepieciešams, lai efektīvi īstenotu III pielikumā minētos integrācijas pasākumus, dalībvalstu programmās var būt iespēja iekļaut to personu tuvākos radiniekus, uz kurām attiecas minētie pasākumi.

11.   Ja dalībvalsts nolemj ar Fonda atbalstu īstenot projektu kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta apstiprināšanas apspriežas ar Komisiju.

12.   Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 5. punktā minētā plānošana balstās uz šī regulas VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem intervences veidiem un ietver plānoto resursu indikatīvu sadalījumu pēc intervences veida katrā konkrētajā mērķī, kā noteikts šīs regulas 3. panta 2. punktā.

17. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Saskaņā ar kritērijiem, kas minēti no 1. punkta b) apakšpunktā un 2. līdz 5. punktā I pielikumā, Komisija 2024. gadā piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Finansējums ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

2.   Ja vismaz 10 % no šīs regulas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā sākotnējā programmas piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 91. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt šīs regulas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu piešķīrumu tās programmai.

3.   No 2025. gada 1. janvāra piešķirot līdzekļus no šīs regulas 11. pantā minētā tematiskā mehānisma, Komisija ņem vērā progresu, ko dalībvalstis panākušas Regulas (ES) 2021/1060 16. pantā minētā veikuma satvara starpposma mērķrādītāju sasniegšanā, un konstatētos trūkumus īstenošanā.

18. pants

Konkrētas darbības

1.   Papildus savam piešķīrumam saskaņā ar 13. panta 1. punktu dalībvalsts var saņemt finansējumus konkrētām darbībām ar noteikumu, ka minētais finansējums pēc tam kā tāds tiek paredzēts tās programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu Fonda mērķu īstenošanu.

2.   Finansējumu konkrētam darbībām neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi.

19. pants

Resursi pārmitināšanai un humanitārajai uzņemšanai

1.   Papildus savam piešķīrumam saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstis saņem summu 10 000 EUR apmērā par katru personu, kura uzņemta, veicot pārmitināšanu.

2.   Papildus savam piešķīrumam saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstis saņem summu 6 000 EUR apmērā par katru personu, kura uzņemta, veicot humanitāro uzņemšanu.

3.   Šā panta 2. punktā minēto summu palielina līdz 8 000 EUR par katru personu, kas uzņemta, veicot humanitāro uzņemšanu, kas pieder vienai vai vairākām no šādām mazāk aizsargātajām grupām:

| a) | riskam pakļautas sievietes un bērni; |
| --- | --- |

a)

riskam pakļautas sievietes un bērni;

| b) | nepavadīti nepilngadīgie; |
| --- | --- |

b)

nepavadīti nepilngadīgie;

| c) | personas, kam ir medicīniskas vajadzības, kuras var apmierināt tikai ar humanitāro uzņemšanu; |
| --- | --- |

c)

personas, kam ir medicīniskas vajadzības, kuras var apmierināt tikai ar humanitāro uzņemšanu;

| d) | personas, kurām nepieciešama humanitārā uzņemšana juridiskas vai fiziskas aizsardzības dēļ, tostarp vardarbības vai spīdzināšanas upuri. |
| --- | --- |

d)

personas, kurām nepieciešama humanitārā uzņemšana juridiskas vai fiziskas aizsardzības dēļ, tostarp vardarbības vai spīdzināšanas upuri.

4.   Ja dalībvalsts uzņem personu, kas pieder pie vairāk nekā vienas no 2. un 3. punktā minētajām kategorijām, tā attiecīgo summu par minēto personu saņem tikai vienreiz.

5.   Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var būt tiesīgas saņemt attiecīgās summas arī par 1., 2. un 3. punktā minēto personu ģimenes locekļiem, ja minētie ģimenes locekļi tiek uzņemti, lai nodrošinātu ģimenes vienotību.

6.   Šajā pantā minētās summas piešķir kā finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar Finanšu regulas 125. pantu.

7.   Šā panta 1., 2., 3. un 5. punktā minētās summas dalībvalsts programmai pirmoreiz piešķir ar finansēšanas lēmumu, ar ko apstiprina minēto programmu. Minētās summas neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, ko apstiprinājusi Komisija, grozot minēto programmu. Minētās summas var iekļaut Komisijai iesniegtajos maksājuma pieteikumos – ar noteikumu, ka persona, attiecībā uz kuru summa tiek piešķirta, ir faktiski pārmitināta vai uzņemta.

8.   Kontroles un revīzijas vajadzībām dalībvalstis glabā informāciju, kas nepieciešama pienācīgai pārmitināto vai uzņemto personu identificēšanai un pārmitināšanas vai uzņemšanas datuma noteikšanai.

9.   Lai ņemtu vērā attiecīgā brīža inflācijas koeficientus, attiecīgās norises pārmitināšanas jomā un citus faktorus, kuri varētu optimizēt finansiālā stimula izmantošanu, ko sniedz šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās summas, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai pielāgotu minētās summas, ja tas uzskatāms par lietderīgu un ievērojot pieejamo resursu ierobežojumus.

20. pants

Resursi personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanai

1.   Papildus savam piešķīrumam saskaņā ar 13. panta 1. punktu dalībvalsts saņem papildu summu 10 000 EUR apmērā par katru personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību un kas pārsūtīta no citas dalībvalsts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (36) 17. pantu vai līdzvērtīgu pārcelšanas veidu rezultātā.

2.   Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var būt tiesīgas saņemt šā panta 1. punktā minēto summu par katru minētajā punktā minētās personas ģimenes locekli – ar noteikumu, ka minētie ģimenes locekļi ir pārsūtīti, lai nodrošinātu ģimenes vienotību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 17. pantu, vai ir pārsūtīti līdzvērtīgu pārcelšanas veidu rezultātā.

3.   Papildus savam piešķīrumam saskaņā ar 13. panta 1. punktu dalībvalstis saņem papildu summu 10 000 EUR apmērā par katru starptautiskās aizsardzības saņēmēju, kas pārsūtīts no citas dalībvalsts.

4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis var būt tiesīgas saņemt attiecīgās summas arī par 3. punktā minēto personu ģimenes locekļiem, ja minētie ģimenes locekļi ir pārsūtīti, lai nodrošinātu ģimenes vienotību.

5.   Dalībvalsts, kas sedz 1.–4. punktā minētās pārsūtīšanas izmaksas, saņem 500 EUR par katru uz citu dalībvalsti pārsūtītu personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju.

6.   Šajā pantā minētās summas piešķir kā finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām saskaņā ar Finanšu regulas 125. pantu.

7.   Šā panta 1.–5. punktā minētās summas piešķir dalībvalsts programmai – ar noteikumu, ka persona, attiecībā uz kuru summa tiek piešķirta, attiecīgā gadījumā tika faktiski pārsūtīta uz dalībvalsti vai tika reģistrēta kā pieteikuma iesniedzējs dalībvalstī, kas ir atbildīga saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013. Šīs summas neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pienācīgi pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot minēto programmu, to ir apstiprinājusi.

8.   Kontroles un revīzijas vajadzībām dalībvalstis glabā informāciju, kas nepieciešama pienācīgai pārsūtīto personu identificēšanai un pārmitināšanas vai uzņemšanas datuma noteikšanai.

9.   Lai ņemtu vērā attiecīgā brīža inflācijas koeficientus, attiecīgās norises pārcelšanas jomā un citus faktorus, kuri varētu optimizēt finansiālā stimula izmantošanu, ko sniedz 1., 3. un šā panta 5. punktā minētās summas, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai pielāgotu minētās summas, ja tas uzskatāms par lietderīgu un ievērojot pieejamo resursu ierobežojumus.

21. pants

Darbības atbalsts

1.   Dalībvalsts var izmantot līdz 15 % no summas, kas no Fonda piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu saskaņā ar Fonda konkrētajiem mērķiem.

2.   Izmantojot darbības atbalstu, dalībvalsts ievēro attiecīgo Savienības acquis un Hartu.

3.   Savā programmā un gada snieguma ziņojumā, kas minēts šīs regulas 35. pantā, dalībvalsts paskaidro to, kā darbības atbalsta izmantošana palīdz Fonda mērķu sasniegšanai. Pirms dalībvalsts programmas apstiprināšanas Komisija novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu. Komisija ņem vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un attiecīgā gadījumā – informāciju, kas pieejama tās uzraudzības rezultātā, ko veic saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 un kas ietilpst šīs regulas darbības jomā.

4.   Darbības atbalstu koncentrē uz darbībām, ko sedz izdevumi, kā noteikts VII pielikumā.

5.   Lai reaģētu uz neparedzētiem un jauniem apstākļiem vai lai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu attiecībā uz VII pielikumā uzskaitītajām atbalsttiesīgajām darbībām.

22. pants

Tādu projektu pārvaldības pārbaudes un revīzijas, ko veic starptautiskās organizācijas

1.   Šis pants attiecas uz starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā un kuru sistēmas, noteikumus un procedūras Komisija ir pozitīvi novērtējusi, ievērojot minētās regulas 154. panta 4. un 7. punktu, lai netieši īstenotu no Savienības budžeta finansētas dotācijas (“starptautiskās organizācijas”).

2.   Neskarot Regulas (ES) 2021/1060 83. panta pirmās daļas a) punktu un Finanšu regulas 129. pantu, ja starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9) punktā, vadošajai iestādei nav jāveic pārvaldības pārbaudes, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmajā daļā, ar noteikumu, ka starptautiskā organizācija iesniedz vadošajai iestādei Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā prasītos dokumentus.

3.   Neskarot Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai ir jāiesniedz, apstiprina, ka projekts atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un projekta atbalsta nosacījumiem.

4.   Turklāt, ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai ir jāiesniedz, apstiprina, ka:

| a) | ir pārbaudīti rēķini un pierādījumi, ka saņēmējs ir tos samaksājis; |
| --- | --- |

a)

ir pārbaudīti rēķini un pierādījumi, ka saņēmējs ir tos samaksājis;

| b) | ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem.

5.   Ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai ir jāiesniedz, apstiprina, ka ir izpildīti izdevumu atlīdzināšanas nosacījumi.

6.   Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos dokumentus iesniedz vadošajai iestādei kopā ar katru saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu.

7.   Saņēmējs katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz vadošajai iestādei pārskatu. Pārskatam pievieno neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Minētajā atzinumā konstatē, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas pienācīgi un ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Minētajā atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā ir radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti pārvaldības deklarācijās, ko iesniegusi starptautiskā organizācija, tostarp informāciju par aizdomām par krāpšanu. Minētajā atzinumā sniedz apliecinājumu, ka izdevumi, kas iekļauti maksājumu pieprasījumos, kurus starptautiskā organizācija iesniegusi vadošajai iestādei, ir likumīgi un atbilstīgi.

8.   Neskarot esošās iespējas veikt Finanšu regulas 127. pantā minētās papildu revīzijas, vadošā iestāde sagatavo Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju. Vadības iestāde to dara, pamatojoties uz dokumentiem, ko sniegusi starptautiskā organizācija, ievērojot šā panta 2.–5. un 7. punktu, nevis paļaujoties uz Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punktā minētajām pārvaldības pārbaudēm.

9.   Dokumentā, kurā izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 3. punktā minētie atbalsta saņemšanas nosacījumi, ietver šajā pantā izklāstītās prasības.

10.   Šā panta 2. punktu nepiemēro un vadības iestādei līdz ar to ir jāveic pārvaldības pārbaudes, ja:

| a) | minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu; |
| --- | --- |

a)

minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu;

| b) | starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus; |
| --- | --- |

b)

starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus;

| c) | starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

c)

starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi.

11.   Ja projekts, kurā starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9) punktā, ietilpst minētās regulas 79. pantā minētajā izlasē, revīzijas iestāde var veikt savu darbu, pamatojoties uz tādu darījumu apakšizlasi, kas attiecas uz minēto projektu. Ja apakšizlasē tiek konstatētas kļūdas, revīzijas iestāde attiecīgā gadījumā var pieprasīt starptautiskās organizācijas revidentam novērtēt kļūdu pilno tvērumu un kopējo apjomu minētajā projektā.

3. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana tiešā vai netiešā pārvaldībā

23. pants

Darbības joma

Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu Komisija īsteno vai nu tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu.

24. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Savienības finansējumu ir tiesīgi saņemt šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā;

| ii) | ar Fondu asociētā trešā valstī, ievērojot konkrētu nolīgumu saskaņā ar 7. pantu, ar noteikumu, ka uz to attiecas darba programma un tajā ietvertie nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

ar Fondu asociētā trešā valstī, ievērojot konkrētu nolīgumu saskaņā ar 7. pantu, ar noteikumu, ka uz to attiecas darba programma un tajā ietvertie nosacījumi;

| iii) | trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas atbilst Fonda vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas atbilst Fonda vajadzībām.

2.   Fiziskas personas nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētie subjekti piedalās konsorcijā, ko veido vismaz divi neatkarīgi subjekti, no kuriem vismaz viens ir iedibināts dalībvalstī.

Subjekti, kas piedalās kā daļa no konsorcija, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, nodrošina to, ka darbības, kurās tie piedalās, atbilst Hartā noteiktajiem principiem un veicina Fonda mērķu sasniegšanu.

25. pants

Savienības darbības

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Fondu var izmantot, lai saskaņā ar III pielikumu finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz Fonda mērķiem.

2.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tās var arī nodrošināt finansējumu finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

4.   Izvērtēšanas komiteja locekļi, kas novērtē Finanšu regulas 150. pantā minētos priekšlikumus, var būt ārējie eksperti.

5.   Ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā var segt risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu Regulu. Piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (37) 37. panta 7. punktu.

26. pants

Eiropas migrācijas tīkls

1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā aktivitātēm un turpmākai attīstībai.

2.   Summu, kas jādara pieejama Eiropas migrācijas tīklam saskaņā ar Fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā aktivitāšu prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu. Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu.

3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla aktivitātēm, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, vai – attiecīgā gadījumā – kā iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu.

27. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums saistībā ar Fondu, veic saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļu.

28. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 35. pantu Fonds var atbalstīt tehnisko palīdzību, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, ar finansējuma likmi 100 % apmērā.

29. pants

Revīzijas

Ievērojot Finanšu regulas 127. pantu, vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu personu vai subjektu, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvaroti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

30. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minētā finansējuma izcelsmi un nodrošina Savienības finansējuma pamanāmību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, konsekventu, efektīvu, jēgpilnu un samērīgu mērķorientētu informāciju. Savienības finansējuma pamanāmību nodrošina un šādu informāciju sniedz, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad nav iespējams vai nav piemēroti šādu informāciju izvietot publiski vai kad šādas informācijas izpaušana ir ierobežota ar tiesību aktiem, jo īpaši drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai persondatu aizsardzības apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, Savienības finansējuma saņēmēji publiskā saziņā par attiecīgo darbību piemin minētā finansējuma izcelsmi un izvieto Savienības emblēmu.

2.   Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija veic informācijas un komunikācijas darbības saistībā ar Fondu, darbībām, ko veic saistībā ar Fondu, un gūtajiem rezultātiem.

Fondam piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes ir saistītas ar Fonda mērķiem.

3.   Komisija publicē 11. pantā minētās tematiskā mehānisma darba programmas. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija Finanšu regulas 38. panta 2. punktā minēto informāciju publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē un minēto informāciju regulāri atjaunina. Minēto informāciju publicē atvērtā, mašīnlasāmā formātā, kas ļauj datus šķirot, meklēt, izgūt un salīdzināt.

4. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā

31. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības pienācīgi pamatotās ārkārtas situācijās, kas rodas vienā vai vairākos no šādiem gadījumiem:

| a) | ārkārtēja migrācijas situācija, kuru raksturo neparedzēti liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums vienā vai vairākās dalībvalstīs, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar minēto dalībvalstu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru un ar to patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām; |
| --- | --- |

a)

ārkārtēja migrācijas situācija, kuru raksturo neparedzēti liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums vienā vai vairākās dalībvalstīs, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar minēto dalībvalstu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru un ar to patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām;

| b) | pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījums Padomes Direktīvas 2001/55/EK (38) nozīmē; |
| --- | --- |

b)

pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījums Padomes Direktīvas 2001/55/EK (38) nozīmē;

| c) | ārkārtēja migrācijas situācija trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz Savienību. |
| --- | --- |

c)

ārkārtēja migrācijas situācija trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz Savienību.

Reaģējot uz šādām pienācīgi pamatotām ārkārtas situācijām, Komisija var nolemt sniegt ārkārtas palīdzību pieejamo resursu robežās, tostarp brīvprātīgas pārcelšanās atbalstam. Šādos gadījumos Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

2.   Pasākumus trešās valstīs īsteno saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu.

3.   Dalībvalstu programmām var piešķirt ārkārtas palīdzību papildus to piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 13. panta 1. punktu un I pielikumu, ar noteikumu, ka to pēc tam kā tādu atzīmē dalībvalsts programmā. Minēto finansējumu neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pienācīgi pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi. Ja līdzekļi ir pieejami, priekšfinansējums ārkārtas palīdzībai var sasniegt 95 % no Savienības ieguldījuma.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dienas, kad iesniegts dotācijas pieteikums vai palīdzības pieprasījums minētajai darbībai, ar noteikumu, ka minētie izdevumi nav radušies pirms 2021. gada 1. janvāra.

6.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu, ka ir savlaicīgi pieejami resursi ārkārtas palīdzībai, Komisija var atsevišķi pieņemt lēmumu, kā minēts Finanšu regulas 110. pantā, par ārkārtas palīdzības finansēšanu, izmantojot nekavējoties piemērojamu īstenošanas aktu, saskaņā ar 38. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šāds akts paliek spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

32. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kas ir saņēmusi finansējumu Fonda ietvaros, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Attiecīgās programmas noteikumus piemēro attiecīgajam ieguldījumam darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 4. punktu ERAF vai ESF+ var atbalstīt darbības, kurām piešķirts Izcilības zīmogs, kā definēts minētās regulas 2. panta 45) punktā. Lai tām tiktu piešķirts Izcilības zīmogs, darbībām ir jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | tās ir novērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus |
| --- | --- |

a)

tās ir novērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

5. IEDAĻA

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

33. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Pildot tai noteiktās ziņošanas prasības, ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta iii) punktu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz informāciju par galvenajiem snieguma rādītājiem, kas uzskaitīti šīs regulas V pielikumā.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus galvenajos snieguma rādītājos, kas uzskaitīti minētajā pielikumā.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, pēc kuriem jāziņo par Fonda virzību uz 3. panta 2. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītājiem atskaites vērtības ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķi un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi.

4.   Sistēma ziņošanai par sniegumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Fonda virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja tiek uzskatīts, ka tas ir nepieciešams, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par projekta informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm. Jebkuru grozījumu VIII pielikumā piemēro tikai tiem projektiem, kuri atlasīti pēc minētā grozījuma stāšanās spēkā.

34. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veic šīs regulas vidusposma izvērtēšanu. Papildus tam, kas ir paredzēts Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 1. punktā, vidusposma izvērtēšanā novērtē:

| a) | Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 35. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 35. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus;

| b) | Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti;

| c) | II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību; |
| --- | --- |

c)

II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību;

| d) | koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

d)

koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

| e) | saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību.

Šādā vidusposma izvērtēšanā ņem vērā retrospektīvas novērtēšanas rezultātus par Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietekmi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.

2.   Papildus tam, kas ir paredzēts Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 2. punktā, retrospektīvajā izvērtējumā iekļauj šā panta 1. punktā uzskaitītos elementus. Turklāt izvērtē arī Fonda ietekmi.

3.   Vidusposma izvērtējumu un retrospektīvo izvērtējumu veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp attiecīgā gadījumā šīs regulas pārskatīšanā.

4.   Vidusposma izvērtējumā un retrospektīvajā izvērtējumā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību izvērtēšanai, kuras veic trešās valstis, kuras tiek īstenotas trešās valstīs vai saistībā ar tām, saskaņā ar 7. pantu, 16. panta 11. punktu un 24. pantu.

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

35. pants

Gada snieguma ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada 15. februārim, turpinot līdz 2031. gadam un to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 41. panta 7. punktā.

Ziņošanas laikposms aptver Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 29) punktā definēto grāmatvedības gadu, kas ir pēdējais pirms ziņojuma iesniegšanas gada. Ziņojums, kas ir iesniegts līdz 2023. gada 15. februārim, aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Gada snieguma ziņojumos o īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā noteikto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā prasīts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā noteikto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā prasīts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā;

| b) | jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādu argumentētu atzinumu, ko Komisija sniegusi par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura ir saistīta Fonda īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādu argumentētu atzinumu, ko Komisija sniegusi par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura ir saistīta Fonda īstenošanu;

| c) | papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar tām; |
| --- | --- |

c)

papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar tām;

| d) | dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā, kā arī dalībvalstu sadarbībā un solidaritātē; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā, kā arī dalībvalstu sadarbībā un solidaritātē;

| e) | komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu;

| f) | piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

f)

piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu;

| g) | to personu skaitu, kuras uzņemtas ar pārmitināšanu vai humanitāro uzņemšanu, atsaucoties uz 19. pantā noteiktajām summām; |
| --- | --- |

g)

to personu skaitu, kuras uzņemtas ar pārmitināšanu vai humanitāro uzņemšanu, atsaucoties uz 19. pantā noteiktajām summām;

| h) | to personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju skaitu, kuri ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu, kā minēts 20. pantā; |
| --- | --- |

h)

to personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju skaitu, kuri ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu, kā minēts 20. pantā;

| i) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to. |
| --- | --- |

i)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to.

Gada snieguma ziņojumos tiek iekļauts visu šā punkta pirmajā daļā izklāstīto jautājumu kopsavilkums. Komisija nodrošina, lai dalībvalstu sniegtie kopsavilkumi tiktu pārtulkoti visās Savienības oficiālajās valodās un tiktu darīti publiski pieejami.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada snieguma ziņojuma saņemšanas dienas var sniegt par to apsvērumus. Ja Komisija minētajā termiņā nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Komisija sava tīmekļa vietnē ievieto saites uz tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 49. panta 1. punktā.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada snieguma ziņojuma paraugu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

36. pants

Uzraudzība un ziņošana dalītā pārvaldībā

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 IV sadaļu attiecīgi balstās uz šīs regulas VI pielikumā izklāstītajiem intervences veidu kodiem. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem un lai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu nolūkā grozīt šīs regulas VI pielikumu.

2.   Rādītājus, kas izklāstīti šīs regulas VIII pielikumā, izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punktu un 22. un 42. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 16. panta 9. punktā, 19. panta 9. punktā, 20. panta 9. punktā, 21. panta 5. punktā, 33. panta 2. un 5. punktā un 36. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 16. panta 9. punktā, 19. panta 9. punktā, 20. panta 9. punktā, 21. panta 5. punktā, 33. panta 2. un 5. punktā un 36. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 1. punkta otro daļu, 16. panta 9. punktu, 19. panta 9. punktu, 20. panta 9. punktu, 21. panta 5. punktu, 33. panta 2. vai 5. punktu vai 36. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Iekšlietu fondu komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1148 (39) 32. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

39. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar to darbību turpināšanu vai grozīšanu, kas uzsāktas, ievērojot Regulu (ES) Nr. 516/2014, kuru minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No Fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp Fondu un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Regulu (ES) Nr. 516/2014.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu tiek atbalstītas tiešā pārvaldībā un kuras jau ir uzsāktas, var uzskatīt par tiesīgām saņemt finansējumu no 2021. gada 1. janvāra pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

4.   Dalībvalstis var pēc 2021. gada 1. janvāra turpināt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 atbalstīt projektu, kurš atlasīts un uzsākts atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 516/2014, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- |

a)

projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR;

| c) | atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos, un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos, un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060;

| d) | projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060;

| e) | dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim.

Šīs regulas un Regulas (ES) 2021/1060 noteikumus piemēro projekta otrajam posmam, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

Šo punktu piemēro tikai tiem projektiem, kas ir atlasīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, ievērojot Regulu (ES) Nr. 514/2014.

40. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2021. gada 7. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 184. lpp.

1

(2)  
  OV C 461, 21.12.2018., 147. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja (OV C 23, 21.1.2021., 356. lpp.) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 259, 2.7.2021., 1. lpp.) Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 573/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2004/904/EK (OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2007/435/EK (2007. gada 25. jūnijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (OV L 168, 28.6.2007., 18. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 575/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar kuru izveido Eiropas Atgriešanās fondu laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” (OV L 144, 6.6.2007., 45. lpp.).

6

(7)  Eiropas parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 516/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, groza Padomes Lēmumu 2008/381/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK (OV L 150, 20.5.2014., 168. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010 (2010. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) izveidi un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/52/EK (2009. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

15

acquis

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

16

(17)  Padomes Lēmums 2008/381/EK (2008. gada 14. maijs), ar ko izveido Eiropas migrācijas tīklu (OV L 131, 21.5.2008., 7. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marta), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

18

InvestEU

(19)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

21

OLAF

(22)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

23

(24)  Padomes Regula (ES) 2017/1939(2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017.,1. lpp.).

24

EPPO

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

25

(26)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

26

(27)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

27

(28)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

31

(32)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

34

(35)  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

37

(38)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 48. lappusi).

39

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

KRITĒRIJI FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANAI DALĪBVALSTU PROGRAMMĀM

1.

| a) | plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts no Fonda saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

a)

plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts no Fonda saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā;

| b) | atlikušos budžeta resursus, kas minēti 13. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  — | 35 % patvērumam, |
| --- | --- | --- |

b)

atlikušos budžeta resursus, kas minēti 13. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:

—

35 % patvērumam,

| — | 30 % likumīgai migrācijai un integrācijai, |
| --- | --- |

—

30 % likumīgai migrācijai un integrācijai,

| — | 35 % neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai. |
| --- | --- |

—

35 % neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai.

| 2. | Patvēruma jomā tiek ņemti vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds:






  a) | 30 % – proporcionāli to personu skaitam, uz kurām attiecas viena no šādām kategorijām:






  — | trešās valsts valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piešķirts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijā par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, noteiktais statuss, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

30 % – proporcionāli to personu skaitam, uz kurām attiecas viena no šādām kategorijām:

—

trešās valsts valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piešķirts 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijā par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, noteiktais statuss,

| — | trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas kāds alternatīvās aizsardzības veids Direktīvas 2011/95/ES nozīmē, |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas kāds alternatīvās aizsardzības veids Direktīvas 2011/95/ES nozīmē,

| — | trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas pagaidu aizsardzība Direktīvas 2001/55/EK (1) nozīmē, |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas pagaidu aizsardzība Direktīvas 2001/55/EK (1) nozīmē,

| b) | 60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai;

| c) | 10 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri tiek vai tika pārmitināti kādā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

10 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri tiek vai tika pārmitināti kādā dalībvalstī.

| 3. | Likumīgas migrācijas un integrācijas jomā tie ņemti vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds:






  a) | 50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo kopējam skaitam, kuri likumīgi uzturas kādā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo kopējam skaitam, kuri likumīgi uzturas kādā dalībvalstī;

| b) | 50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri saņēmuši pirmo uzturēšanās atļauju; tomēr neiekļauj šādas personu kategorijas:






  — | trešo valstu valstspiederīgie, kuriem izsniegta ar darbu saistīta pirmā uzturēšanās atļauja, kas derīga mazāk par 12 mēnešiem, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri saņēmuši pirmo uzturēšanās atļauju; tomēr neiekļauj šādas personu kategorijas:

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuriem izsniegta ar darbu saistīta pirmā uzturēšanās atļauja, kas derīga mazāk par 12 mēnešiem,

| — | trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2) vai – attiecīgā gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (3) ir uzņemti studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā, |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2) vai – attiecīgā gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (3) ir uzņemti studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā,

| — | trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (4) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 ir uzņemti zinātniskās pētniecības nolūkā. |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (4) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 ir uzņemti zinātniskās pētniecības nolūkā.

| 4. | Neatbilstīgas migrācijas apkarošanas, tostarp atgriešanas, jomā tiek ņemti vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds:






  a) | 70 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem dalībvalsts teritorijā un par kuriem ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, t. i., administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā konstatēts vai paziņots, ka uzturēšanās ir nelikumīga, un uzlikts pienākums atgriezties; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

70 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem dalībvalsts teritorijā un par kuriem ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, t. i., administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā konstatēts vai paziņots, ka uzturēšanās ir nelikumīga, un uzlikts pienākums atgriezties;

| b) | 30 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri ir faktiski atstājuši dalībvalsts teritoriju brīvprātīgi vai piespiedu kārtā saskaņā ar administratīvu vai tiesas izdotu izbraukšanas rīkojumu. |
| --- | --- |

b)

30 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri ir faktiski atstājuši dalībvalsts teritoriju brīvprātīgi vai piespiedu kārtā saskaņā ar administratīvu vai tiesas izdotu izbraukšanas rīkojumu.

| 5. | Attiecībā uz sākotnējo piešķīrumu atsauces datu pamatā ir ikgadējie statistikas dati par 2017., 2018. un 2019. gadu, kurus Komisija (Eurostat) ieguvusi, balstoties uz datiem, kurus pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas dalībvalstis ir sniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu atsauces datu pamatā ir ikgadējie statistikas dati par 2021, 2022. un 2023. gadu, kurus Komisija (Eurostat) ieguvusi, balstoties uz datiem, kurus dalībvalstis ir sniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Ja dalībvalstis Komisijai (Eurostat) nav sniegušas attiecīgos statistikas datus, tās pēc iespējas drīz iesniedz provizoriskus datus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pirms 5. punktā minētos datus pieņemt kā atsauces datus, Komisija (Eurostat) saskaņā ar parasto darba kārtību izvērtē statistikas informācijas kvalitāti, salīdzināmību un pilnīgumu. Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis tai sniedz visu informāciju, kas vajadzīga izvērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Šie dati jāņem vērā tikai tad, ja tiek piemērota Direktīva 2001/55/EK.

1

(2)  Padomes Direktīva 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.).

4

---

II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

1.

| a) | nodrošināt Savienības acquis un ar kopējo Eiropas patvēruma sistēmu saistīto prioritāšu vienveidīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt Savienības acquis un ar kopējo Eiropas patvēruma sistēmu saistīto prioritāšu vienveidīgu piemērošanu;

| b) | vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstu patvēruma sistēmu spējas infrastruktūras un pakalpojumu jomā, tostarp vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstu patvēruma sistēmu spējas infrastruktūras un pakalpojumu jomā, tostarp vietējā un reģionālā līmenī;

| c) | migrācijas pārvaldības nolūkā uzlabot sadarbību un partnerību ar trešām valstīm, tostarp stiprinot to spējas uzlabot tādu personu aizsardzību, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, globālās sadarbības centienu kontekstā; |
| --- | --- |

c)

migrācijas pārvaldības nolūkā uzlabot sadarbību un partnerību ar trešām valstīm, tostarp stiprinot to spējas uzlabot tādu personu aizsardzību, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, globālās sadarbības centienu kontekstā;

| d) | sniegt tehnisko un operatīvo palīdzību vienai vai vairākām dalībvalstīm, tostarp sadarbībā ar EASO. |
| --- | --- |

d)

sniegt tehnisko un operatīvo palīdzību vienai vai vairākām dalībvalstīm, tostarp sadarbībā ar EASO.

2.

| a) | atbalstīt tādu politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuri veicina likumīgu migrāciju un Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā īstenošanu, tostarp ģimeņu atkalapvienošanos un darba standartu izpildi; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt tādu politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuri veicina likumīgu migrāciju un Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā īstenošanu, tostarp ģimeņu atkalapvienošanos un darba standartu izpildi;

| b) | atbalstīt pasākumus, kas atvieglo atbilstīgu ieceļošanu un uzturēšanos Savienībā; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt pasākumus, kas atvieglo atbilstīgu ieceļošanu un uzturēšanos Savienībā;

| c) | migrācijas pārvaldības nolūkā uzlabot sadarbību un partnerību ar trešām valstīm, tostarp radot likumīgas iespējas ieceļošanai Savienībā, globālās sadarbības centienu migrācijas jomā kontekstā; |
| --- | --- |

c)

migrācijas pārvaldības nolūkā uzlabot sadarbību un partnerību ar trešām valstīm, tostarp radot likumīgas iespējas ieceļošanai Savienībā, globālās sadarbības centienu migrācijas jomā kontekstā;

| d) | veicināt integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai un aizsardzības pasākumus mazāk aizsargātām personām integrācijas pasākumu ietvaros, atvieglot ģimenes atkalapvienošanos un sagatavot trešo valstu valstspiederīgo aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, iesaistot valstu un jo īpaši reģionālās vai vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp bēgļu organizācijas un migrantu vadītas organizācijas un sociālos partnerus. |
| --- | --- |

d)

veicināt integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai un aizsardzības pasākumus mazāk aizsargātām personām integrācijas pasākumu ietvaros, atvieglot ģimenes atkalapvienošanos un sagatavot trešo valstu valstspiederīgo aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, iesaistot valstu un jo īpaši reģionālās vai vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp bēgļu organizācijas un migrantu vadītas organizācijas un sociālos partnerus.

3.

| a) | nodrošināt Savienības acquis un politikas prioritāšu vienveidīgu piemērošanu attiecībā uz infrastruktūru, procedūrām un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt Savienības acquis un politikas prioritāšu vienveidīgu piemērošanu attiecībā uz infrastruktūru, procedūrām un pakalpojumiem;

| b) | atbalstīt integrētu un koordinētu pieeju, kas attiecas uz atgriešanas pārvaldību Savienības un dalībvalstu līmenī, spēju veidošanu efektīvai, cieņpilnai un ilgtspējīgai atgriešanai un neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt integrētu un koordinētu pieeju, kas attiecas uz atgriešanas pārvaldību Savienības un dalībvalstu līmenī, spēju veidošanu efektīvai, cieņpilnai un ilgtspējīgai atgriešanai un neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanu;

| c) | sekmēt atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos, ģimenes locekļu meklēšanu un reintegrāciju, vienlaikus ievērojot bērna intereses; |
| --- | --- |

c)

sekmēt atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos, ģimenes locekļu meklēšanu un reintegrāciju, vienlaikus ievērojot bērna intereses;

| d) | stiprināt sadarbību ar trešām valstīm un to spēju attiecībā uz atpakaļuzņemšanu un ilgtspējīgu atgriešanos. |
| --- | --- |

d)

stiprināt sadarbību ar trešām valstīm un to spēju attiecībā uz atpakaļuzņemšanu un ilgtspējīgu atgriešanos.

4.

| a) | sekmēt solidaritāti un sadarbību ar migrācijas plūsmu skartajām trešām valstīm, tostarp veicot pārmitināšanu Savienībā un piedāvājot citas likumīgas iespējas aizsardzībai Savienībā; |
| --- | --- |

a)

sekmēt solidaritāti un sadarbību ar migrācijas plūsmu skartajām trešām valstīm, tostarp veicot pārmitināšanu Savienībā un piedāvājot citas likumīgas iespējas aizsardzībai Savienībā;

| b) | atbalstīt personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts uz citu.

---

III PIELIKUMS

ATBALSTA TVĒRUMS

1.

| a) | valsts, reģionālo un vietējo stratēģiju izstrāde un pilnveidošana attiecībā uz patvērumu, likumīgu migrāciju, integrāciju, atgriešanu un neatbilstīgu migrāciju saskaņā ar attiecīgo Savienības acquis; |
| --- | --- |

a)

valsts, reģionālo un vietējo stratēģiju izstrāde un pilnveidošana attiecībā uz patvērumu, likumīgu migrāciju, integrāciju, atgriešanu un neatbilstīgu migrāciju saskaņā ar attiecīgo Savienības acquis;

| b) | administratīvo struktūru, instrumentu un sistēmu, cita starpā IKT sistēmu, izveide, kā arī darbinieku, tostarp vietējo iestāžu un citu ieinteresēto personu darbinieku, apmācība – attiecīgā gadījumā sadarbībā ar attiecīgajām decentralizētām aģentūrām; |
| --- | --- |

b)

administratīvo struktūru, instrumentu un sistēmu, cita starpā IKT sistēmu, izveide, kā arī darbinieku, tostarp vietējo iestāžu un citu ieinteresēto personu darbinieku, apmācība – attiecīgā gadījumā sadarbībā ar attiecīgajām decentralizētām aģentūrām;

| c) | kontaktpunktu izveide valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai potenciālajiem saņēmējiem un atbalsttiesīgiem subjektiem sniegtu objektīvas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem Fonda aspektiem; |
| --- | --- |

c)

kontaktpunktu izveide valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai potenciālajiem saņēmējiem un atbalsttiesīgiem subjektiem sniegtu objektīvas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem Fonda aspektiem;

| d) | politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un izvērtēšana, tostarp informācijas un datu vākšana, apmaiņa un analīze, kvalitatīvu un kvantitatīvu datu un statistikas par migrāciju un starptautisko aizsardzību izplatīšana; un tādu kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde un piemērošana, ar kuriem mēra progresu un novērtē politikas norises; |
| --- | --- |

d)

politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un izvērtēšana, tostarp informācijas un datu vākšana, apmaiņa un analīze, kvalitatīvu un kvantitatīvu datu un statistikas par migrāciju un starptautisko aizsardzību izplatīšana; un tādu kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde un piemērošana, ar kuriem mēra progresu un novērtē politikas norises;

| e) | informācijas, paraugprakses un stratēģiju apmaiņa, savstarpēja mācīšanās, pētījumi un pētniecība, kopīgu darbību un operāciju izstrāde un īstenošana, kā arī transnacionālas sadarbības tīklu izveide; |
| --- | --- |

e)

informācijas, paraugprakses un stratēģiju apmaiņa, savstarpēja mācīšanās, pētījumi un pētniecība, kopīgu darbību un operāciju izstrāde un īstenošana, kā arī transnacionālas sadarbības tīklu izveide;

| f) | palīdzības un atbalsta pakalpojumi, kas sniegti dzimumsensitīvā veidā, kas atbilst attiecīgās personas, jo īpaši mazāk aizsargātu personu, statusam un vajadzībām; |
| --- | --- |

f)

palīdzības un atbalsta pakalpojumi, kas sniegti dzimumsensitīvā veidā, kas atbilst attiecīgās personas, jo īpaši mazāk aizsargātu personu, statusam un vajadzībām;

| g) | darbības, kuru mērķis ir bērnu migrantu efektīva aizsardzība, tostarp bērna interešu novērtējumu īstenošana, aizbildnības sistēmu stiprināšana, kā arī bērna aizsardzības politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un novērtēšana; |
| --- | --- |

g)

darbības, kuru mērķis ir bērnu migrantu efektīva aizsardzība, tostarp bērna interešu novērtējumu īstenošana, aizbildnības sistēmu stiprināšana, kā arī bērna aizsardzības politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un novērtēšana;

| h) | darbības, kuru mērķis ir vairot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratni par politiku patvēruma, integrācijas, likumīgas migrācijas un atgriešanas jomā, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām personām, tostarp nepilngadīgajiem. |
| --- | --- |

h)

darbības, kuru mērķis ir vairot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratni par politiku patvēruma, integrācijas, likumīgas migrācijas un atgriešanas jomā, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām personām, tostarp nepilngadīgajiem.

2.

| a) | materiālā atbalsta sniegšana, tostarp palīdzība pie robežas; |
| --- | --- |

a)

materiālā atbalsta sniegšana, tostarp palīdzība pie robežas;

| b) | patvēruma procedūru veikšana saskaņā ar patvēruma acquis, tostarp tādu atbalsta pakalpojumu sniegšana kā rakstiskā un mutiskā tulkošana, juridiskā palīdzība, ģimenes locekļu meklēšana un citi pakalpojumi, kas atbilst attiecīgās personas statusam; |
| --- | --- |

b)

patvēruma procedūru veikšana saskaņā ar patvēruma acquis, tostarp tādu atbalsta pakalpojumu sniegšana kā rakstiskā un mutiskā tulkošana, juridiskā palīdzība, ģimenes locekļu meklēšana un citi pakalpojumi, kas atbilst attiecīgās personas statusam;

| c) | pieteikuma iesniedzēju ar īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām apzināšana, tostarp cilvēku tirdzniecības upuru agrīna apzināšana, ar mērķi nosūtīt tos uz specializētiem dienestiem, piemēram, psihosociāliem un rehabilitācijas dienestiem; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēju ar īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām apzināšana, tostarp cilvēku tirdzniecības upuru agrīna apzināšana, ar mērķi nosūtīt tos uz specializētiem dienestiem, piemēram, psihosociāliem un rehabilitācijas dienestiem;

| d) | specializētu pakalpojumu, piemēram, kvalificētu psihosociālo un rehabilitācijas pakalpojumu, sniegšana pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

specializētu pakalpojumu, piemēram, kvalificētu psihosociālo un rehabilitācijas pakalpojumu, sniegšana pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām;

| e) | tādas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana kā maza mēroga infrastruktūra, kas apmierina ģimeņu ar nepilngadīgajiem vajadzības, ietverot tādu infrastruktūru, ko nodrošina vietējās un reģionālās iestādes, un tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; |
| --- | --- |

e)

tādas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana kā maza mēroga infrastruktūra, kas apmierina ģimeņu ar nepilngadīgajiem vajadzības, ietverot tādu infrastruktūru, ko nodrošina vietējās un reģionālās iestādes, un tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts;

| f) | dalībvalstu spēju uzlabošana vākt, analizēt informāciju par izcelsmes valsti un izplatīt šo informāciju kompetento iestāžu starpā; |
| --- | --- |

f)

dalībvalstu spēju uzlabošana vākt, analizēt informāciju par izcelsmes valsti un izplatīt šo informāciju kompetento iestāžu starpā;

| g) | darbības, kas saistītas ar Savienības pārmitināšanas programmām vai valsts pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas shēmām, tostarp to īstenošanai nepieciešamo procedūru veikšana; |
| --- | --- |

g)

darbības, kas saistītas ar Savienības pārmitināšanas programmām vai valsts pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas shēmām, tostarp to īstenošanai nepieciešamo procedūru veikšana;

| h) | trešo valstu spēju vairošana nolūkā uzlabot to personu aizsardzību, kurām tā ir vajadzīga, tostarp atbalstot bērnu migrantu aizsardzības sistēmu izstrādi; |
| --- | --- |

h)

trešo valstu spēju vairošana nolūkā uzlabot to personu aizsardzību, kurām tā ir vajadzīga, tostarp atbalstot bērnu migrantu aizsardzības sistēmu izstrādi;

| i) | efektīvu alternatīvu aizturēšanai izveide, attīstīšana un uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm, attiecīgā gadījumā ietverot neinstitucionalizētu aprūpi, kas integrēta valsts bērnu aizsardzības sistēmās. |
| --- | --- |

i)

efektīvu alternatīvu aizturēšanai izveide, attīstīšana un uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm, attiecīgā gadījumā ietverot neinstitucionalizētu aprūpi, kas integrēta valsts bērnu aizsardzības sistēmās.

3.

| a) | informatīvu materiālu sagatavošana un kampaņu organizēšana izpratnes veicināšanai par likumīgas migrācijas kanāliem uz Savienību, tostarp par Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā; |
| --- | --- |

a)

informatīvu materiālu sagatavošana un kampaņu organizēšana izpratnes veicināšanai par likumīgas migrācijas kanāliem uz Savienību, tostarp par Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā;

| b) | migrācijai uz Savienību paredzētu mobilitātes shēmu (piemēram, cirkulārās vai pagaidu migrācijas shēmu) izstrāde, tostarp apmācības pasākumi nodarbināmības uzlabošanai; |
| --- | --- |

b)

migrācijai uz Savienību paredzētu mobilitātes shēmu (piemēram, cirkulārās vai pagaidu migrācijas shēmu) izstrāde, tostarp apmācības pasākumi nodarbināmības uzlabošanai;

| c) | sadarbība starp trešām valstīm un dalībvalstu darbā iekārtošanas aģentūrām, nodarbinātības dienestiem un imigrācijas dienestiem; |
| --- | --- |

c)

sadarbība starp trešām valstīm un dalībvalstu darbā iekārtošanas aģentūrām, nodarbinātības dienestiem un imigrācijas dienestiem;

| d) | trešā valstī iegūto prasmju un kvalifikāciju, tostarp profesionālās pieredzes, novērtējums un atzīšana, kā arī to pārredzamība un ekvivalence ar dalībvalsts prasmēm un kvalifikācijām; |
| --- | --- |

d)

trešā valstī iegūto prasmju un kvalifikāciju, tostarp profesionālās pieredzes, novērtējums un atzīšana, kā arī to pārredzamība un ekvivalence ar dalībvalsts prasmēm un kvalifikācijām;

| e) | palīdzība saistībā ar pieteikumiem par ģimenes atkalapvienošanos, lai nodrošinātu saskaņotu Padomes Direktīvas 2003/86/EK īstenošanu (1); |
| --- | --- |

e)

palīdzība saistībā ar pieteikumiem par ģimenes atkalapvienošanos, lai nodrošinātu saskaņotu Padomes Direktīvas 2003/86/EK īstenošanu (1);

| f) | palīdzība, tostarp juridiskā palīdzība un pārstāvība, saistībā ar to trešo valstu valstspiederīgo statusa maiņu, kuri jau likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, jo īpaši saistībā ar likumīgas uzturēšanās statusa iegūšanu, kā definēts Savienības līmenī; |
| --- | --- |

f)

palīdzība, tostarp juridiskā palīdzība un pārstāvība, saistībā ar to trešo valstu valstspiederīgo statusa maiņu, kuri jau likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, jo īpaši saistībā ar likumīgas uzturēšanās statusa iegūšanu, kā definēts Savienības līmenī;

| g) | palīdzība trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar Savienības likumīgas migrācijas instrumentiem vēlas izmantot savas tiesības, jo īpaši saistībā ar mobilitāti; |
| --- | --- |

g)

palīdzība trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saskaņā ar Savienības likumīgas migrācijas instrumentiem vēlas izmantot savas tiesības, jo īpaši saistībā ar mobilitāti;

| h) | integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta konsultācijām, izglītībai, valodai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai; |
| --- | --- |

h)

integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta konsultācijām, izglītībai, valodai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai;

| i) | darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp piekļuvi izglītībai, aprūpes pakalpojumiem un psihosociālajam atbalstam un šādu pakalpojumu pielāgošanu mērķgrupas vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp piekļuvi izglītībai, aprūpes pakalpojumiem un psihosociālajam atbalstam un šādu pakalpojumu pielāgošanu mērķgrupas vajadzībām;

| j) | integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus; |
| --- | --- |

j)

integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus;

| k) | darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā; |
| --- | --- |

k)

darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā;

| l) | apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu; |
| --- | --- |

l)

apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu;

| m) | vietējo iestāžu un citu attiecīgo ieinteresēto personu sniegtu integrācijas pakalpojumu spēju veidošana. |
| --- | --- |

m)

vietējo iestāžu un citu attiecīgo ieinteresēto personu sniegtu integrācijas pakalpojumu spēju veidošana.

4.

| a) | atvērtas uzņemšanas vai aizturēšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana, tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

atvērtas uzņemšanas vai aizturēšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana, tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts;

| b) | efektīvu alternatīvu aizturēšanas pasākumu ieviešana, attīstīšana, īstenošana un uzlabošana, tostarp kopienā balstītu lietu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm; |
| --- | --- |

b)

efektīvu alternatīvu aizturēšanas pasākumu ieviešana, attīstīšana, īstenošana un uzlabošana, tostarp kopienā balstītu lietu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm;

| c) | neatkarīgu un efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu ieviešana un pastiprināšana, kā noteikts Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

neatkarīgu un efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu ieviešana un pastiprināšana, kā noteikts Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 6. punktā;

| d) | neatbilstīgas migrācijas stimulu, tostarp neatbilstīgo migrantu nodarbinātības, novēršana, veicot efektīvas un pienācīgas pārbaudes, kuru pamatā ir riska novērtējums, nodrošinot darbinieku apmācību, izveidojot un īstenojot mehānismus, ar kuru palīdzību neatbilstīgi migranti var pieprasīt atmaksāt maksājumus un iesniegt sūdzības pret saviem darba devējiem, un informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķis ir informēt darba devējus un neatbilstīgus migrantus par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/52/EK; |
| --- | --- |

d)

neatbilstīgas migrācijas stimulu, tostarp neatbilstīgo migrantu nodarbinātības, novēršana, veicot efektīvas un pienācīgas pārbaudes, kuru pamatā ir riska novērtējums, nodrošinot darbinieku apmācību, izveidojot un īstenojot mehānismus, ar kuru palīdzību neatbilstīgi migranti var pieprasīt atmaksāt maksājumus un iesniegt sūdzības pret saviem darba devējiem, un informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķis ir informēt darba devējus un neatbilstīgus migrantus par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/52/EK;

| e) | atgriešanas sagatavošana, tostarp pasākumi, kuru rezultātā tiek pieņemti atgriešanas lēmumi, identificēti trešo valstu valstspiederīgie, izsniegti ceļošanas dokumenti un meklēti ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

e)

atgriešanas sagatavošana, tostarp pasākumi, kuru rezultātā tiek pieņemti atgriešanas lēmumi, identificēti trešo valstu valstspiederīgie, izsniegti ceļošanas dokumenti un meklēti ģimenes locekļi;

| f) | sadarbība ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem vai citām attiecīgajām iestādēm nolūkā iegūt ceļošanas dokumentus, atvieglot atgriešanu un nodrošināt atpakaļuzņemšanu, tostarp izvietojot trešās valstīs sadarbības koordinatorus; |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem vai citām attiecīgajām iestādēm nolūkā iegūt ceļošanas dokumentus, atvieglot atgriešanu un nodrošināt atpakaļuzņemšanu, tostarp izvietojot trešās valstīs sadarbības koordinatorus;

| g) | atgriešanas palīdzība, jo īpaši brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanai, kā arī informācija par atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās programmām, tostarp sniedzot konkrētus norādījumus bērniem saistībā ar atgriešanas procedūrām; |
| --- | --- |

g)

atgriešanas palīdzība, jo īpaši brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanai, kā arī informācija par atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās programmām, tostarp sniedzot konkrētus norādījumus bērniem saistībā ar atgriešanas procedūrām;

| h) | izraidīšanas darbības, tostarp saistīti pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, izņemot atbalstu piespiedu līdzekļu izmantošanai; |
| --- | --- |

h)

izraidīšanas darbības, tostarp saistīti pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, izņemot atbalstu piespiedu līdzekļu izmantošanai;

| i) | pasākumi, ar kuriem atbalsta personu, kas atgriežas, ilgtspējīgu atgriešanos un reintegrāciju, tostarp finansiālie stimuli, mācības, palīdzība darbā iekārtošanās un nodarbinātības jautājumos un atbalsts saimnieciskās darbības uzsākšanai; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, ar kuriem atbalsta personu, kas atgriežas, ilgtspējīgu atgriešanos un reintegrāciju, tostarp finansiālie stimuli, mācības, palīdzība darbā iekārtošanās un nodarbinātības jautājumos un atbalsts saimnieciskās darbības uzsākšanai;

| j) | telpas un atbalsta pakalpojumi trešās valstīs, ar ko pēc ierašanās nodrošina pienācīgu pagaidu izmitināšanu un uzņemšanu un attiecīgā gadījumā ātru pāreju uz izmitināšanu, izmantojot kopienas iespējas; |
| --- | --- |

j)

telpas un atbalsta pakalpojumi trešās valstīs, ar ko pēc ierašanās nodrošina pienācīgu pagaidu izmitināšanu un uzņemšanu un attiecīgā gadījumā ātru pāreju uz izmitināšanu, izmantojot kopienas iespējas;

| k) | sadarbība ar trešām valstīm neatbilstīgas migrācijas apkarošanai un efektīvas atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

k)

sadarbība ar trešām valstīm neatbilstīgas migrācijas apkarošanai un efektīvas atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nodrošināšanai;

| l) | pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par piemērotām un likumīgām migrācijas iespējām un par neatbilstīgas migrācijas riskiem; |
| --- | --- |

l)

pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par piemērotām un likumīgām migrācijas iespējām un par neatbilstīgas migrācijas riskiem;

| m) | palīdzība un darbības trešās valstīs, ar kurām palīdz uzlabot efektīvu sadarbību starp trešām valstīm un Savienību un tās dalībvalstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā un atbalstīt reintegrāciju izcelsmes valsts sabiedrībā. |
| --- | --- |

m)

palīdzība un darbības trešās valstīs, ar kurām palīdz uzlabot efektīvu sadarbību starp trešām valstīm un Savienību un tās dalībvalstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā un atbalstīt reintegrāciju izcelsmes valsts sabiedrībā.

5.

| a) | personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju brīvprātīgas pārsūtīšanas no vienas dalībvalsts uz citu īstenošana; |
| --- | --- |

a)

personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju brīvprātīgas pārsūtīšanas no vienas dalībvalsts uz citu īstenošana;

| b) | operatīvais atbalsts norīkotā personāla vai finansiālās palīdzības veidā, ko viena dalībvalsts sniedz citai dalībvalstij, kuru skārušas migrācijas problēmas, tostarp atbalsts EASO; |
| --- | --- |

b)

operatīvais atbalsts norīkotā personāla vai finansiālās palīdzības veidā, ko viena dalībvalsts sniedz citai dalībvalstij, kuru skārušas migrācijas problēmas, tostarp atbalsts EASO;

| c) | valsts pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas shēmu brīvprātīga īstenošana; |
| --- | --- |

c)

valsts pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas shēmu brīvprātīga īstenošana;

| d) | vienas dalībvalsts atbalsts citai dalībvalstij, kuru skārušas migrācijas problēmas, attiecībā uz uzņemšanas infrastruktūras izveidi vai uzlabošanu. |
| --- | --- |

d)

vienas dalībvalsts atbalsts citai dalībvalstij, kuru skārušas migrācijas problēmas, attiecībā uz uzņemšanas infrastruktūras izveidi vai uzlabošanu.

---

(1)  Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

1

---

IV PIELIKUMS

DARBĪBAS, KAS TIESĪGAS SAŅEMT LIELĀKAS LĪDZFINANSĒJUMA LIKMES SASKAŅĀ AR 15. PANTA 3. PUNKTU UN 16. PANTA 9. PUNKTU

| — | Integrācijas pasākumi, kurus īsteno vietējās un reģionālās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp bēgļu organizācijas un migrantu vadītas organizācijas, |
| --- | --- |

—

Integrācijas pasākumi, kurus īsteno vietējās un reģionālās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp bēgļu organizācijas un migrantu vadītas organizācijas,

| — | darbības, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot efektīvas alternatīvas aizturēšanai, |
| --- | --- |

—

darbības, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot efektīvas alternatīvas aizturēšanai,

| — | atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmas un saistītās darbības, |
| --- | --- |

—

atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmas un saistītās darbības,

| — | pasākumi, kas vērsti uz neaizsargātām personām un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt nepilngadīgo, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo, efektīvu aizsardzību, tostarp izmantojot alternatīvas, neinstitucionalizētas aprūpes sistēmas. |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas vērsti uz neaizsargātām personām un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt nepilngadīgo, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo, efektīvu aizsardzību, tostarp izmantojot alternatīvas, neinstitucionalizētas aprūpes sistēmas.

---

V PIELIKUMS

33. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI

Visus ar personu saistītos rādītājus uzrāda pa vecuma grupām (< 18, 18-60, > 60) un pēc dzimuma.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta a) apakšpunktā

| 1. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācības ir noderīgas viņu darbam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācībās apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To personu skaits, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai, atsevišķi norādot:






  3.1. | to nepavadītu nepilngadīgo skaitu, kuriem piemēro alternatīvas aizturēšanai; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

to nepavadītu nepilngadīgo skaitu, kuriem piemēro alternatīvas aizturēšanai;

| 3.2. | to ģimeņu skaitu, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai. |
| --- | --- |

3.2.

to ģimeņu skaitu, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta b) apakšpunktā

| 1. | To dalībnieku skaits valodu kursos, kuri pēc valodu kursu beigšanas ir uzlabojuši uzņēmējas valsts valodas prasmes vismaz par vienu līmeni saskaņā ar Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu vai ekvivalentu nacionālo sistēmu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | To dalībnieku skaits, kuri norāda, ka darbība bijusi noderīga viņu integrācijai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To dalībnieku skaits, kuri pieprasījuši atzīt vai novērtēt kvalifikāciju vai prasmes, kas iegūtas trešā valstī. |
| --- | --- |

3.

| 4. | No dalībnieku skaits, kuri pieteikušies pastāvīgā iedzīvotāja statusam. |
| --- | --- |

4.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta c) apakšpunktā

| 1. | Brīvprātīgi atgriezušos personu, kas atgriežas, skaits. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Piespiedu kārtā izraidīto personu, kas atgriežas, skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To personu, kas atgriežas, skaits, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai. |
| --- | --- |

3.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta d) apakšpunktā

| 1. | To starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un tās saņēmēju skaits, kuri ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pārmitināto personu skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To personu skaits, kuras uzņemtas, veicot humanitāro uzņemšanu. |
| --- | --- |

3.

---

VI PIELIKUMS

INTERVENCES VEIDI

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

| I. | Kopējā Eiropas patvēruma sistēma |
| --- | --- |

I.

Kopējā Eiropas patvēruma sistēma

001

Uzņemšanas apstākļi

002

Patvēruma procedūras

003

Savienības acquis īstenošana

004

Bērni migranti

005

Personas ar īpašām uzņemšanas un procesuālām vajadzībām

006

Savienības pārmitināšanas programmas vai valstu pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas shēmas (III pielikuma 2. punkta g) apakšpunkts)

007

Darbības atbalsts

| II. | Likumīga migrācija un integrācija |
| --- | --- |

II.

Likumīga migrācija un integrācija

001

Integrācijas stratēģiju izstrāde

002

Cilvēku tirdzniecības upuri

003

Integrācijas pasākumi – informēšana un orientācija, vienoti kontaktpunkti

004

Integrācijas pasākumi – valodas apmācība

005

Integrācijas pasākumi – pilsoniskās ievirzes kursi un cita apmācība

006

Integrācijas pasākumi –ievads, līdzdalība, apmaiņa uzņēmējas valsts sabiedrībā

007

Integrācijas pasākumi – pamatvajadzības

008

Pirmsizceļošanas pasākumi

009

Mobilitātes shēmas

010

Likumīgas uzturēšanās statusa iegūšana

011

Neaizsargātas personas, tostarp nepavadīti nepilngadīgie

012

Darbības atbalsts

| III. | Atgriešana |
| --- | --- |

III.

Atgriešana

001

Alternatīvas aizturēšanai

002

Uzņemšanas/aizturēšanas apstākļi

003

Atgriešanas procedūras

004

Atbalstīta brīvprātīga atgriešanās

005

Reintegrācijas palīdzība

006

Izraidīšanas/atgriešanas darbības

007

Piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēma

008

Neaizsargātas personas, tostarp nepavadīti nepilngadīgie

009

Pasākumi neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanai

010

Darbības atbalsts

| IV. | Solidaritāte un taisnīga atbildības dalīšana |
| --- | --- |

IV.

Solidaritāte un taisnīga atbildības dalīšana

001

Nodošana uz citu dalībvalsti (“pārcelšana”)

002

Dalībvalsts atbalsts citai dalībvalstij, tostarp atbalsts, kas sniegts EASO

003

Pārmitināšana (19. pants)

004

Humanitārā uzņemšana (19. pants)

005

Atbalsts uzņemšanas infrastruktūras ziņā citai dalībvalstij

006

Darbības atbalsts

| V. | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

V.

Tehniskā palīdzība

001

Informācija un saziņa

002

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

003

Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana

004

Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBU VEIDU DIMENSIJU

| 001 | Valstu stratēģiju izstrāde |
| --- | --- |
| 002 | Spēju veidošana |
| 003 | Trešo valstu valstspiederīgo izglītība un apmācība |
| 004 | Statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde |
| 005 | Informācijas un paraugprakses apmaiņa |
| 006 | Kopīgas darbības/operācijas dalībvalstu starpā |
| 007 | Kampaņas un informēšana |
| 008 | Ekspertu apmaiņa un norīkošana |
| 009 | Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi |
| 010 | Sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības |
| 011 | Palīdzības un atbalsta pakalpojumu sniegšana trešo valstu valstspiederīgajiem |
| 012 | Infrastruktūra |
| 013 | Aprīkojums |

001

Valstu stratēģiju izstrāde

002

Spēju veidošana

003

Trešo valstu valstspiederīgo izglītība un apmācība

004

Statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde

005

Informācijas un paraugprakses apmaiņa

006

Kopīgas darbības/operācijas dalībvalstu starpā

007

Kampaņas un informēšana

008

Ekspertu apmaiņa un norīkošana

009

Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi

010

Sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības

011

Palīdzības un atbalsta pakalpojumu sniegšana trešo valstu valstspiederīgajiem

012

Infrastruktūra

013

Aprīkojums

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU

| 001 | Darbības, uz ko attiecas 15. panta 1. punkts |
| --- | --- |
| 002 | Konkrētas darbības |
| 003 | Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā |
| 004 | Darbības atbalsts |
| 005 | Ārkārtas palīdzība |

001

Darbības, uz ko attiecas 15. panta 1. punkts

002

Konkrētas darbības

003

Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā

004

Darbības atbalsts

005

Ārkārtas palīdzība

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTU TĒMU DIMENSIJU

| 001 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| --- | --- |
| 002 | Darbības, kas attiecas uz trešām valstīm |
| 003 | Neviens no iepriekš minētajiem |

001

Sadarbība ar trešām valstīm

002

Darbības, kas attiecas uz trešām valstīm

003

Neviens no iepriekš minētajiem

---

VII PIELIKUMS

IZDEVUMI, KAS IR TIESĪGI SAŅEMT DARBĪBAS ATBALSTU

Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem ar darbības atbalstu sedz:

| — | personāla izmaksas, |
| --- | --- |

—

personāla izmaksas,

| — | izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, aprīkojuma, tostarp IT sistēmu, uzturēšanu vai nomaiņu, |
| --- | --- |

—

izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, aprīkojuma, tostarp IT sistēmu, uzturēšanu vai nomaiņu,

| — | izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, infrastruktūras uzturēšanu un remontu. |
| --- | --- |

—

izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, infrastruktūras uzturēšanu un remontu.

---

VIII PIELIKUMS

33. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI

Visus ar personu saistītos rādītājus uzrāda pa vecuma grupām (< 18, 18-60, > 60) un pēc dzimuma.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta a) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Atbalstīto dalībnieku skaits, atsevišķi norādot:






  1.1. | to dalībnieku skaitu, kuri saņēma juridisko palīdzību; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

to dalībnieku skaitu, kuri saņēma juridisko palīdzību;

| 1.2. | to personu skaits, kuri saņem tādus atbalsta veidus, kas nav juridiskā palīdzība, tostarp informāciju un palīdzību visā patvēruma procedūras (1) laikā; |
| --- | --- |

1.2.

to personu skaits, kuri saņem tādus atbalsta veidus, kas nav juridiskā palīdzība, tostarp informāciju un palīdzību visā patvēruma procedūras (1) laikā;

| 1.3. | to neaizsargāto dalībnieku skaits, kuriem sniegta palīdzība. |
| --- | --- |

1.3.

to neaizsargāto dalībnieku skaits, kuriem sniegta palīdzība.

| 2. | Dalībnieku skaits mācību pasākumos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jaunizveidoto vietu skaits uzņemšanas infrastruktūrā saskaņā ar Savienības acquis, atsevišķi norādot:






  3.1. | jaunizveidoto vietu skaitu nepavadītiem nepilngadīgajiem. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

jaunizveidoto vietu skaitu nepavadītiem nepilngadīgajiem.

| 4. | Atjaunoto vai pārbūvēto vietu skaits uzņemšanas infrastruktūrā saskaņā ar Savienības acquis, atsevišķi norādot:






  4.1. | atjaunoto vai pārbūvēto vietu skaitu nepavadītiem nepilngadīgajiem. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atjaunoto vai pārbūvēto vietu skaitu nepavadītiem nepilngadīgajiem.

Rezultātu rādītāji

| 5. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācības ir noderīgas viņu darbam. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācībās apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

6.

| 7. | To personu skaits, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai, atsevišķi norādot:






  7.1. | to nepavadītu nepilngadīgo skaitu, kuriem piemēro alternatīvas aizturēšanai; |
| --- | --- | --- |

7.

7.1.

to nepavadītu nepilngadīgo skaitu, kuriem piemēro alternatīvas aizturēšanai;

| 7.2. | to ģimeņu skaitu, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai. |
| --- | --- |

7.2.

to ģimeņu skaitu, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta b) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits pirmsizceļošanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Integrācijas pasākumu īstenošanai atbalstīto vietējo un reģionālo iestāžu skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atbalstīto dalībnieku skaits, atsevišķi norādot:






  3.1. | dalībnieku skaitu valodu kursos; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

dalībnieku skaitu valodu kursos;

| 3.2. | dalībnieku skaitu pilsoniskās ievirzes kursos; |
| --- | --- |

3.2.

dalībnieku skaitu pilsoniskās ievirzes kursos;

| 3.3. | to dalībnieku skaitu, kuri saņēma personisku profesionālu ievirzi. |
| --- | --- |

3.3.

to dalībnieku skaitu, kuri saņēma personisku profesionālu ievirzi.

| 4. | Informatīvu materiālu un kampaņu skaits izpratnes veicināšanai par likumīgas migrācijas kanāliem uz Savienību. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To dalībnieku skaits, kas saņem informāciju vai palīdzību saistībā ar pieteikumiem par ģimenes atkalapvienošanos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To dalībnieku skaits, kuri gūst labumu no mobilitātes shēmām. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Integrācijas projektu skaits, kuros atbalsta saņēmējas ir vietējās un reģionālās iestādes. |
| --- | --- |

7.

Rezultātu rādītāji

| 8. | To dalībnieku skaits valodu kursos, kuri pēc valodu kursu beigšanas ir uzlabojuši uzņēmējas valsts valodas prasmes vismaz par vienu līmeni saskaņā ar Eiropas vienoto valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmu vai ekvivalentu nacionālo sistēmu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | To dalībnieku skaits, kuri norāda, ka darbība bijusi noderīga viņu integrācijai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | To dalībnieku skaits, kuri pieprasījuši atzīt vai novērtēt kvalifikāciju vai prasmes, kas iegūtas trešā valstī. |
| --- | --- |

10.

| 11. | To dalībnieku skaits, kuri pieteikušies pastāvīgā iedzīvotāja statusam. |
| --- | --- |

11.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta c) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits mācību pasākumos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iegādāto iekārtu vienību, tostarp iegādāto vai atjaunināto IKT sistēmu skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reintegrācijas palīdzību saņēmušo personu, kas atgriežas, skaits. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izveidoto vietu skaits aizturēšanas centros. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pārbūvēto vai atjaunoto vietu skaits aizturēšanas centros. |
| --- | --- |

5.

Rezultātu rādītāji

| 6. | Brīvprātīgi atgriezušos personu, kas atgriežas, skaits. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Piespiedu kārtā izraidīto personu, kas atgriežas, skaits. |
| --- | --- |

7.

| 8. | To personu, kas atgriežas, skaits, kurām piemēro alternatīvas aizturēšanai. |
| --- | --- |

8.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2 punkta d) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Apmācīto darbinieku skaits. |
| --- | --- |

1.

| 2. | To dalībnieku skaits, kuri saņēma pirmsizceļošanas atbalstu. |
| --- | --- |

2.

Rezultātu rādītāji

| 3. | To starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un tās saņēmēju skaits, kuri ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pārmitināto personu skaits. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To personu skaits, kuras uzņemtas, veicot humanitāro uzņemšanu. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Šo rādītāju sistēma automātiski ģenerē ziņošanas vajadzībām, no atbalstīto dalībnieku skaita atskaitot to dalībnieku skaitu, kuri saņēmuši juridisko palīdzību. Datus par šo rādītāju ziņošanas nolūkos ģenerē “SFC2021”. Dalībvalstīm nav jāziņo dati par šo rādītāju, un tām nav jānosaka starpposma vai galīgie mērķrādītāji.

---

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 251/48

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1148

(2021. gada 7. jūlijs),

ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un saistībā ar robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku, vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses. |
| --- | --- |

(1)

Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un saistībā ar robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku, vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses.

| (2) | Ievērojot LESD 80. pantu, uz Savienības robežpārbaudes, patvēruma un imigrācijas politiku un tās īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot LESD 80. pantu, uz Savienības robežpārbaudes, patvēruma un imigrācijas politiku un tās īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm.

| (3) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

(3)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību.

| (4) | Visas darbības, ko finansē saskaņā ar finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kuru izveido ar šo regulu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, jo īpaši nodrošinot atbilstību nediskriminācijas un neizraidīšanas principiem. |
| --- | --- |

(4)

Visas darbības, ko finansē saskaņā ar finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kuru izveido ar šo regulu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, jo īpaši nodrošinot atbilstību nediskriminācijas un neizraidīšanas principiem.

| (5) | Instrumenta politikas mērķis ir izstrādāt un īstenot spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses. |
| --- | --- |

(5)

Instrumenta politikas mērķis ir izstrādāt un īstenot spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses.

| (6) | Eiropas integrētā robežu pārvaldība, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (3) izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardze, ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un par robežu pārvaldību atbildīgo valstu iestāžu, tostarp krasta apsardzes, kopīga atbildība, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus. Tai būtu jāpalīdz atvieglot likumīgu robežu šķērsošanu, novērst un atklāt nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas integrētā robežu pārvaldība, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (3) izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardze, ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un par robežu pārvaldību atbildīgo valstu iestāžu, tostarp krasta apsardzes, kopīga atbildība, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus. Tai būtu jāpalīdz atvieglot likumīgu robežu šķērsošanu, novērst un atklāt nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas.

| (7) | Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, tika identificēta kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības pieejā, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumā “Jauns Migrācijas un patvēruma pakts”. |
| --- | --- |

(7)

Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, tika identificēta kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības pieejā, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumā “Jauns Migrācijas un patvēruma pakts”.

| (8) | Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai, pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu, īstenotu Eiropas integrēto robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot nākotnes izaicinājumus pie šīm robežām, kas palīdzētu cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju,. |
| --- | --- |

(8)

Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai, pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu, īstenotu Eiropas integrēto robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot nākotnes izaicinājumus pie šīm robežām, kas palīdzētu cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju,.

| (9) | Dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam adekvātam Savienības finansiālajam atbalstam, lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrētā robežu pārvaldība un lai nodrošinātu to, ka Eiropas integrētā robežu pārvaldība kļūst par ikdienas darba realitāti. Eiropas integrētā robežu pārvaldība sita starpā sastāv no šādiem Regulā (ES) 2019/1896 noteiktiem komponentiem – robežkontrole; meklēšanas un glābšanas operācijas robežu uzraudzības laikā; riska analīze; sadarbība starp dalībvalstīm, tostarp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinēts atbalsts; sadarbība starp aģentūrām, tostarp regulāra informācijas apmaiņa); sadarbība ar trešām valstīm; tehniskie un operatīvie pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai labāk vērstos pret nelikumīgu imigrāciju un apkarotu pārrobežu noziedzību; progresīvu tehnoloģiju izmantošana; kvalitātes kontroles mehānisms un solidaritātes mehānismi. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam adekvātam Savienības finansiālajam atbalstam, lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrētā robežu pārvaldība un lai nodrošinātu to, ka Eiropas integrētā robežu pārvaldība kļūst par ikdienas darba realitāti. Eiropas integrētā robežu pārvaldība sita starpā sastāv no šādiem Regulā (ES) 2019/1896 noteiktiem komponentiem – robežkontrole; meklēšanas un glābšanas operācijas robežu uzraudzības laikā; riska analīze; sadarbība starp dalībvalstīm, tostarp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinēts atbalsts; sadarbība starp aģentūrām, tostarp regulāra informācijas apmaiņa); sadarbība ar trešām valstīm; tehniskie un operatīvie pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai labāk vērstos pret nelikumīgu imigrāciju un apkarotu pārrobežu noziedzību; progresīvu tehnoloģiju izmantošana; kvalitātes kontroles mehānisms un solidaritātes mehānismi.

| (10) | Instrumentam būtu jāspēj sniegt dalībvalstīm nepieciešamo atbalstu kopēju ārējo robežu uzraudzības minimālo standartu īstenošanai saskaņā ar attiecīgajām dalībvalstu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Komisijas kompetencēm. |
| --- | --- |

(10)

Instrumentam būtu jāspēj sniegt dalībvalstīm nepieciešamo atbalstu kopēju ārējo robežu uzraudzības minimālo standartu īstenošanai saskaņā ar attiecīgajām dalībvalstu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Komisijas kompetencēm.

| (11) | Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, ir svarīgi veicināt aģentūru sadarbību kā Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. Papildināmība robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jānodrošina, sniedzot adekvātu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Aģentūru sadarbība ne tikai stiprinās muitas kontroli, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu tirdzniecību, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību un ceļošanu un veicinās drošu un efektīvu muitas savienību. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, ir svarīgi veicināt aģentūru sadarbību kā Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. Papildināmība robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jānodrošina, sniedzot adekvātu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Aģentūru sadarbība ne tikai stiprinās muitas kontroli, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu tirdzniecību, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību un ceļošanu un veicinās drošu un efektīvu muitas savienību.

| (12) | Tāpēc ir nepieciešams izveidot fondu, kas būtu pēctecis 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (4) un Regulu (ES) Nr. 515/2014 (5), cita starpā, izveidojot Integrētās robežu pārvaldības fondu (“Fonds”). |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc ir nepieciešams izveidot fondu, kas būtu pēctecis 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (4) un Regulu (ES) Nr. 515/2014 (5), cita starpā, izveidojot Integrētās robežu pārvaldības fondu (“Fonds”).

| (13) | LESD V sadaļas juridiskās specifikas un dažāda piemērojamā tiesiskā pamata dēļ attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienu Instrumentu. |
| --- | --- |

(13)

LESD V sadaļas juridiskās specifikas un dažāda piemērojamā tiesiskā pamata dēļ attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienu Instrumentu.

| (14) | Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, ietverot Instrumentu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1077 (6). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (7), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem par dalītu pārvaldību. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, ietverot Instrumentu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1077 (6). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (7), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem par dalītu pārvaldību.

| (15) | Instrumentam būtu jābalstās uz rezultātiem un investīcijām, ko panākuši šādi tā priekšgājēji – Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (8), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, un tie būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā jaunas norises. |
| --- | --- |

(15)

Instrumentam būtu jābalstās uz rezultātiem un investīcijām, ko panākuši šādi tā priekšgājēji – Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (8), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, un tie būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā jaunas norises.

| (16) | Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, Instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētās robežu pārvaldības attīstība, kas ietver tos pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu novērtēšanu saistībā ar robežšķērsošanas vietām attiecībā uz neatbilstīgiem migrantiem, personālu, aprīkojumu un tehnoloģiju, kurus dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (10), un vajadzības gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, Instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētās robežu pārvaldības attīstība, kas ietver tos pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu novērtēšanu saistībā ar robežšķērsošanas vietām attiecībā uz neatbilstīgiem migrantiem, personālu, aprīkojumu un tehnoloģiju, kurus dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (10), un vajadzības gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (17) | Instrumentam būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti, atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un konstatējot un novērtējot drošības riskus un neatbilstīgas migrācijas riskus. Ar Instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar Instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat Instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana, kā arī pasākumi, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008 (11), tāpat arī palīdzība dalībvalstīm izsniegt vīzas, tostarp vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kuras izsniegtas humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ saskaņā ar Savienības acquis attiecībā uz vīzām. |
| --- | --- |

(17)

Instrumentam būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti, atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un konstatējot un novērtējot drošības riskus un neatbilstīgas migrācijas riskus. Ar Instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar Instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat Instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana, kā arī pasākumi, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008 (11), tāpat arī palīdzība dalībvalstīm izsniegt vīzas, tostarp vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kuras izsniegtas humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ saskaņā ar Savienības acquis attiecībā uz vīzām.

| (18) | Ar Instrumentu būtu jāatbalsta pasākumi, kas ir saistīti ar ārējo robežu kontroli to valstu teritorijā, kuras piemēro Šengenas acquis, īstenojot Eiropas integrēto robežu pārvaldību, un kas stiprinātu Šengenas zonas darbību kopumā. |
| --- | --- |

(18)

Ar Instrumentu būtu jāatbalsta pasākumi, kas ir saistīti ar ārējo robežu kontroli to valstu teritorijā, kuras piemēro Šengenas acquis, īstenojot Eiropas integrēto robežu pārvaldību, un kas stiprinātu Šengenas zonas darbību kopumā.

| (19) | Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, atvieglotu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst un apkarot neatbilstīgu robežu šķērsošanu, īstenot kopējo vīzu politiku un veicināt augsta līmeņa drošību Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar Instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu izstrāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem robežu pārvaldības jomā. Tāpat ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/817 (12) un (ES) 2019/818 (13), veidošana dalībvalstīs starp Savienības informācijas sistēmām, proti, ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (14), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 767/2008, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (15), Eurodac, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (16), Šengenas informācijas sistēmu (SIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2018/1860 (17), (ES) 2018/1861 (18) un (ES) 2018/1862 (19) un centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/816 (20), lai minētās Savienības informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar Instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamās norises valstu līmenī pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī, proti, Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID). |
| --- | --- |

(19)

Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, atvieglotu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst un apkarot neatbilstīgu robežu šķērsošanu, īstenot kopējo vīzu politiku un veicināt augsta līmeņa drošību Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar Instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu izstrāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem robežu pārvaldības jomā. Tāpat ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/817 (12) un (ES) 2019/818 (13), veidošana dalībvalstīs starp Savienības informācijas sistēmām, proti, ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (14), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 767/2008, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (15), Eurodac, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (16), Šengenas informācijas sistēmu (SIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2018/1860 (17), (ES) 2018/1861 (18) un (ES) 2018/1862 (19) un centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/816 (20), lai minētās Savienības informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar Instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamās norises valstu līmenī pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī, proti, Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID).

| (20) | Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, vīzu politika un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai ar šo regulu izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas posma sākumā un vidusposmā, savlaicīgi būtu jāiesaista attiecīgās aģentūras. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt arī iespējai attiecīgās Savienības struktūras, birojus un aģentūras iesaistīt uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumentu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Ar Instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina aktivitātes, ar ko īsteno Eiropas integrēto robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgas atbildības un solidaritātes principiem starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus. Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sagatavojot savas valsts programmas, ko īsteno dalītā pārvaldībā, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot minētās pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras uzdevumu papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem un nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu savlaicīgi jāapspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tie ir minētās aģentūras kompetencē, un jo īpaši par aktivitātēm, kuras finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam. |
| --- | --- |

(20)

Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, vīzu politika un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai ar šo regulu izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas posma sākumā un vidusposmā, savlaicīgi būtu jāiesaista attiecīgās aģentūras. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt arī iespējai attiecīgās Savienības struktūras, birojus un aģentūras iesaistīt uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumentu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Ar Instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina aktivitātes, ar ko īsteno Eiropas integrēto robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgas atbildības un solidaritātes principiem starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus. Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sagatavojot savas valsts programmas, ko īsteno dalītā pārvaldībā, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot minētās pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras uzdevumu papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem un nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu savlaicīgi jāapspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tie ir minētās aģentūras kompetencē, un jo īpaši par aktivitātēm, kuras finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam.

| (21) | Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar Instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā un kas sīkāk izklāstīta Regulā (ES) 2019/1896. Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nesamērīgiem migrācijas izaicinājumiem pie ārējām robežām. Tā nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību. |
| --- | --- |

(21)

Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar Instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā un kas sīkāk izklāstīta Regulā (ES) 2019/1896. Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nesamērīgiem migrācijas izaicinājumiem pie ārējām robežām. Tā nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību.

| (22) | Ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību par ārējo robežu aizsardzību, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (21), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

Ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību par ārējo robežu aizsardzību, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (21), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896.

| (23) | Instrumentam būtu jāsniedz finansiāla palīdzība tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām robežām un vīzām, un tām dalībvalstīm, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs. |
| --- | --- |

(23)

Instrumentam būtu jāsniedz finansiāla palīdzība tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām robežām un vīzām, un tām dalībvalstīm, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs.

| (24) | Lai gan ar Instrumentu sniedz atbalstu dalībvalstu investīcijām robežu pārvaldībā, tam nebūtu jānodrošina finansējums jaunai, pastāvīgai infrastruktūrai un ēkām pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta. Tomēr pie šīm robežām Instrumentam būtu jāatbalsta investīcijas pārvietojamā robežkontroles infrastruktūrā un esošās infrastruktūras uzturēšanā, ierobežotā modernizācijā vai nomaiņā, kas vajadzīga, lai turpinātu ievērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (22). |
| --- | --- |

(24)

Lai gan ar Instrumentu sniedz atbalstu dalībvalstu investīcijām robežu pārvaldībā, tam nebūtu jānodrošina finansējums jaunai, pastāvīgai infrastruktūrai un ēkām pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta. Tomēr pie šīm robežām Instrumentam būtu jāatbalsta investīcijas pārvietojamā robežkontroles infrastruktūrā un esošās infrastruktūras uzturēšanā, ierobežotā modernizācijā vai nomaiņā, kas vajadzīga, lai turpinātu ievērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (22).

| (25) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar Instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 693/2003 (23) un (EK) Nr. 694/2003 (24), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar Instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 693/2003 (23) un (EK) Nr. 694/2003 (24), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju.

| (26) | Lai palīdzētu sasniegt Instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir iekļautas darbības visu Instrumenta konkrēto mērķu īstenošanai un ka resursu sadalījums starp konkrētajiem mērķiem nodrošina minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(26)

Lai palīdzētu sasniegt Instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir iekļautas darbības visu Instrumenta konkrēto mērķu īstenošanai un ka resursu sadalījums starp konkrētajiem mērķiem nodrošina minēto mērķu sasniegšanu.

| (27) | Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(27)

Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (28) | Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdoti atgriešanas lēmumi, ir viens no Eiropas integrētās robežu pārvaldības komponentiem, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896. Tomēr, ņemot vērā Instrumenta raksturu un mērķi, atgriešanas jomas pasākumi neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (25). |
| --- | --- |

(28)

Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdoti atgriešanas lēmumi, ir viens no Eiropas integrētās robežu pārvaldības komponentiem, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896. Tomēr, ņemot vērā Instrumenta raksturu un mērķi, atgriešanas jomas pasākumi neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (25).

| (29) | Lai atzītu būtisko lomu, kāda pie ārējām robežām ir dalībvalstu muitas dienestiem, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, būtu jānodrošina šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko investēt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, kuras papildus muitas kontrolei var kalpot arī citiem mērķiem, piemēram, robežkontrolei. |
| --- | --- |

(29)

Lai atzītu būtisko lomu, kāda pie ārējām robežām ir dalībvalstu muitas dienestiem, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, būtu jānodrošina šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko investēt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, kuras papildus muitas kontrolei var kalpot arī citiem mērķiem, piemēram, robežkontrolei.

| (30) | Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmu varētu tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantota pārbaudēm attiecībā uz atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgām, bet papildinošām darbības jomām iekārtu iegādei. No vienas puses, Instruments finansiāli atbalstīs iekārtas un IKT sistēmas, kuru primārais mērķis ir integrētā robežu pārvaldība, un arī ļaus tās izmantot muitas kontroles jomā kā papildu jomā. No otras puses, finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām finansiāli atbalstīs tādas iekārtas, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, un arī ļaus tās izmantot papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties. |
| --- | --- |

(30)

Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmu varētu tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantota pārbaudēm attiecībā uz atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgām, bet papildinošām darbības jomām iekārtu iegādei. No vienas puses, Instruments finansiāli atbalstīs iekārtas un IKT sistēmas, kuru primārais mērķis ir integrētā robežu pārvaldība, un arī ļaus tās izmantot muitas kontroles jomā kā papildu jomā. No otras puses, finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām finansiāli atbalstīs tādas iekārtas, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, un arī ļaus tās izmantot papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties.

| (31) | Jūras robežu uzraudzība ir viena no krasta apsardzes funkcijām, kas tiek veiktas Savienības jūrlietu jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas varētu ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanas un glābšanas operācijām, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģijas, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus. |
| --- | --- |

(31)

Jūras robežu uzraudzība ir viena no krasta apsardzes funkcijām, kas tiek veiktas Savienības jūrlietu jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas varētu ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanas un glābšanas operācijām, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģijas, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus.

| (32) | Īstenojot ar Instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. Šajā sakarībā vajadzētu būt iespējai aprīkojumu un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar Instrumentu, izmantot meklēšanas un glābšanas operācijās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā. |
| --- | --- |

(32)

Īstenojot ar Instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. Šajā sakarībā vajadzētu būt iespējai aprīkojumu un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar Instrumentu, izmantot meklēšanas un glābšanas operācijās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā.

| (33) | Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (26), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/473 (27), labāka aktivitāšu saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētās robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām. |
| --- | --- |

(33)

Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (26), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/473 (27), labāka aktivitāšu saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētās robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām.

| (34) | Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības aktivitāšu saskaņotību, izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā aktivitāšu augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrlietu joma, vajadzētu būt iespējai Instrumentu papildus izmantot, lai atbalstītu daudzfunkcionālas jūrniecības darbības. |
| --- | --- |

(34)

Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības aktivitāšu saskaņotību, izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā aktivitāšu augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrlietu joma, vajadzētu būt iespējai Instrumentu papildus izmantot, lai atbalstītu daudzfunkcionālas jūrniecības darbības.

| (35) | Aprīkojums un IKT sistēmas, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, būtu jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1149 (28) izveidotā Iekšējās drošības fonda un ar Regulu (ES) 2021/1147 izveidotā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai. Šādam aprīkojumam un IKT sistēmām arī turpmāk vajadzētu būt pieejamiem un izvietojamiem efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm, un šāda aprīkojuma un IKT sistēmu izmantošanai Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai vajadzētu būt ierobežotai laikā. |
| --- | --- |

(35)

Aprīkojums un IKT sistēmas, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, būtu jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1149 (28) izveidotā Iekšējās drošības fonda un ar Regulu (ES) 2021/1147 izveidotā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai. Šādam aprīkojumam un IKT sistēmām arī turpmāk vajadzētu būt pieejamiem un izvietojamiem efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm, un šāda aprīkojuma un IKT sistēmu izmantošanai Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai vajadzētu būt ierobežotai laikā.

| (36) | Instrumentam saskaņā ar tā konkrētajiem mērķiem galvenokārt būtu jākalpo Savienības iekšpolitikai. Tajā pat laikā, vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā ar Instrumentu atbalstīt darbības, kas atbilst Savienības prioritātēm trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm. Minētās darbības būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Minētās darbības būtu jo īpaši jāīsteno tādā veidā, kas nodrošina pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējo politiku, kas ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un kas atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem. Šādām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību, tām būtu jākalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Vidusposma un retrospektīvajos izvērtējumos Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbību īstenošanai trešās valstīs vai saistībā ar tām. |
| --- | --- |

(36)

Instrumentam saskaņā ar tā konkrētajiem mērķiem galvenokārt būtu jākalpo Savienības iekšpolitikai. Tajā pat laikā, vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā ar Instrumentu atbalstīt darbības, kas atbilst Savienības prioritātēm trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm. Minētās darbības būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Minētās darbības būtu jo īpaši jāīsteno tādā veidā, kas nodrošina pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējo politiku, kas ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un kas atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem. Šādām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību, tām būtu jākalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Vidusposma un retrospektīvajos izvērtējumos Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbību īstenošanai trešās valstīs vai saistībā ar tām.

| (37) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību salīdzinājumā ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kas izsaka Savienības solidaritāti robežu pārvaldības un kopējās vīzu politikas jomā, un platformu, lai izstrādātu kopīgas lielapjoma IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālajam atbalstam, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši būtu jāstiprina valstu un Savienības spējas minētajās jomās. |
| --- | --- |

(37)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību salīdzinājumā ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kas izsaka Savienības solidaritāti robežu pārvaldības un kopējās vīzu politikas jomā, un platformu, lai izstrādātu kopīgas lielapjoma IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālajam atbalstam, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši būtu jāstiprina valstu un Savienības spējas minētajās jomās.

| (38) | Veicinot Instrumenta atbalstītās darbības, Savienības līdzekļu saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbību, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(38)

Veicinot Instrumenta atbalstītās darbības, Savienības līdzekļu saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbību, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts.

| (39) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Instrumentu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Instrumenta īstenošanu. |
| --- | --- |

(39)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Instrumentu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Instrumenta īstenošanu.

| (40) | Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa. |
| --- | --- |

(40)

Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa.

| (41) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar Instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, tostarp pienākumus pamattiesību jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 izklāstīto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatēti trūkumi attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(41)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar Instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, tostarp pienākumus pamattiesību jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 izklāstīto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatēti trūkumi attiecīgajā jomā.

| (42) | Instrumentam būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, dalībvalstīm pēc savu programmu pieņemšanas būtu tās jāpublicē, un Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu darba programmām. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, aptverot programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansējuma iespējas un sasniegumus. |
| --- | --- |

(42)

Instrumentam būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, dalībvalstīm pēc savu programmu pieņemšanas būtu tās jāpublicē, un Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu darba programmām. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, aptverot programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansējuma iespējas un sasniegumus.

| (43) | Šai regulai būtu jānosaka dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, kuras sastāv no fiksētām summām, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, kuru aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti minētajā pielikumā, un kura atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un ietekmes līmeņus pie tām, lidostu un konsulātu darba slodzi un konsulātu skaitu. Ņemot vērā to dalībvalstu īpašās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir atbilstīgi palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai. |
| --- | --- |

(43)

Šai regulai būtu jānosaka dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, kuras sastāv no fiksētām summām, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, kuru aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti minētajā pielikumā, un kura atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un ietekmes līmeņus pie tām, lidostu un konsulātu darba slodzi un konsulātu skaitu. Ņemot vērā to dalībvalstu īpašās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir atbilstīgi palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai.

| (44) | Dalībvalstu programmām noteiktajām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, plānošanas periodu vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, un tās pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā to programmas īstenošanas statusu. |
| --- | --- |

(44)

Dalībvalstu programmām noteiktajām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, plānošanas periodu vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, un tās pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā to programmas īstenošanas statusu.

| (45) | Komisijai būtu jāveic šīs regulas vidusposma izvērtēšana. Minētā vidusposma izvērtēšana būtu jāizmanto, lai novērtētu Instrumenta efektivitāti un Savienības pievienoto vērtību, un tai būtu jāsniedz pārredzams Instrumenta īstenošanas pārskats. |
| --- | --- |

(45)

Komisijai būtu jāveic šīs regulas vidusposma izvērtēšana. Minētā vidusposma izvērtēšana būtu jāizmanto, lai novērtētu Instrumenta efektivitāti un Savienības pievienoto vērtību, un tai būtu jāsniedz pārredzams Instrumenta īstenošanas pārskats.

| (46) | Tā kā izaicinājumi robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā pastāvīgi mainās, finansējuma piešķiršana ir jāpielāgo vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu izmaiņām, tostarp izmaiņām, ko izraisa pieaugošais spiediens uz robežas, un finansējums ir jāvirza uz prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras sniedz augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Instrumenta pārvaldībā, un to varētu īstenot arī ar dalībvalstu programmu starpniecību. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā izaicinājumi robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā pastāvīgi mainās, finansējuma piešķiršana ir jāpielāgo vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu izmaiņām, tostarp izmaiņām, ko izraisa pieaugošais spiediens uz robežas, un finansējums ir jāvirza uz prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras sniedz augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Instrumenta pārvaldībā, un to varētu īstenot arī ar dalībvalstu programmu starpniecību.

| (47) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(47)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu.

| (48) | Instrumentam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(48)

Instrumentam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (49) | Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Instrumentu, varētu piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Minētās konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām ar Savienības pievienoto vērtību, kurās vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, tādu tehnisko iekārtu pirkšana dalībvalstu programmu ietvaros, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai operatīvo aktivitāšu veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, lielapjoma IT sistēmu izstrāde un sadarbspējas izveidošana starp minētajām sistēmām. Komisijai būtu jānosaka minētās konkrētās darbības savās darba programmās. |
| --- | --- |

(49)

Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Instrumentu, varētu piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Minētās konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām ar Savienības pievienoto vērtību, kurās vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, tādu tehnisko iekārtu pirkšana dalībvalstu programmu ietvaros, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai operatīvo aktivitāšu veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, lielapjoma IT sistēmu izstrāde un sadarbspējas izveidošana starp minētajām sistēmām. Komisijai būtu jānosaka minētās konkrētās darbības savās darba programmās.

| (50) | Lai papildinātu Instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Instrumentam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Minētajām darbībām būtu jākalpo vispārīgiem stratēģiskajiem mērķiem Instrumenta intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(50)

Lai papildinātu Instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Instrumentam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Minētajām darbībām būtu jākalpo vispārīgiem stratēģiskajiem mērķiem Instrumenta intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā.

| (51) | Lai stiprinātu Savienības spēju nekavējoties risināt steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, piemēram, liela vai nesamērīga trešo valstu valstspiederīgo pieplūduma gadījumā, jo īpaši pie tiem robežas posmiem, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 ir piešķirts augsts vai kritisks ietekmes līmenis, vai situācijās, kad ir pienācīgi pamatots, ka ir nepieciešama tūlītēja rīcība pie ārējām robežām, vajadzētu būt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(51)

Lai stiprinātu Savienības spēju nekavējoties risināt steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, piemēram, liela vai nesamērīga trešo valstu valstspiederīgo pieplūduma gadījumā, jo īpaši pie tiem robežas posmiem, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 ir piešķirts augsts vai kritisks ietekmes līmenis, vai situācijās, kad ir pienācīgi pamatots, ka ir nepieciešama tūlītēja rīcība pie ārējām robežām, vajadzētu būt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šo regulu.

| (52) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam Instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (29) 18. punkta nozīmē. Instrumentam piešķirtā galvenā atsauces summa ir palielināta par papildu summu 1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (30) II pielikumā. |
| --- | --- |

(52)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (29) 18. punkta nozīmē. Instrumentam piešķirtā galvenā atsauces summa ir palielināta par papildu summu 1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (30) II pielikumā.

| (53) | Instrumentam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (31) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(53)

Instrumentam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (31) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (54) | Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(54)

Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060.

| (55) | Ar Regulu (ES) 2021/1060 izveido jaunu satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti Instrumentam attiecībā uz robežu pārvaldību un vīzu politiku, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar Instrumentu. |
| --- | --- |

(55)

Ar Regulu (ES) 2021/1060 izveido jaunu satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti Instrumentam attiecībā uz robežu pārvaldību un vīzu politiku, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar Instrumentu.

| (56) | Instrumenta priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu iespēju nekavējoties reaģēt ārkārtas situācijās, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas. |
| --- | --- |

(56)

Instrumenta priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu iespēju nekavējoties reaģēt ārkārtas situācijās, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas.

| (57) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot šo izvēli, būtu jāapsver fiksētas summas maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(57)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot šo izvēli, būtu jāapsver fiksētas summas maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (58) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādām, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādām, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

| (59) | Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmēji ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”. |
| --- | --- |

(59)

Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmēji ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”.

| (60) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| (61) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(61)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (62) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (37), personām un subjektiem, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar Instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(62)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (37), personām un subjektiem, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar Instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (63) | Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni. Instrumentam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(63)

Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni. Instrumentam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem.

| (64) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (38) 22. un 23. punktu, Instruments būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu Instrumenta ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru Instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji. |
| --- | --- |

(64)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (38) 22. un 23. punktu, Instruments būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu Instrumenta ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru Instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

| (65) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (39), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Instrumentu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (40) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (39), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Instrumentu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (40) 17. panta nozīmē.

| (66) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (41) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko Instruments atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(66)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (41) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko Instruments atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu.

| (67) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par jaunāko grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par jaunāko grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060.

| (68) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darbību sarakstu III pielikumā, sarakstu ar darbībām, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, IV pielikumā, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un kopējās uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(68)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darbību sarakstu III pielikumā, sarakstu ar darbībām, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, IV pielikumā, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un kopējās uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (69) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību, kādā Komisijai ir jāsniedz informācija, veicot plānošanu un ziņošanu, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, saistībā ar lēmumu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu pieņemšanu, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(69)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību, kādā Komisijai ir jāsniedz informācija, veicot plānošanu un ziņošanu, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, saistībā ar lēmumu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu pieņemšanu, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (70) | Dalībvalsts dalībai Instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu Instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt darbības pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli. |
| --- | --- |

(70)

Dalībvalsts dalībai Instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu Instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt darbības pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli.

| (71) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (72) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā.

| (73) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu.

| (74) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu.

| (75) | Lai precizētu veidu un kārtību to trešo valstu līdzdalībai Instrumentā, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, starp Savienību un minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmākas vienošanās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to attiecīgajos asociācijas nolīgumos. Šādām vienošanām vajadzētu būt starptautiskiem nolīgumiem LESD 218. panta nozīmē. Lai samazinātu iespējamo laikposmu starp brīdi, kad Instruments kļūs saistošs attiecīgajai valstij, un vienošanās stāšanos spēkā, ir piemēroti sarunas par šādu vienošanos sākt cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts ir paziņojusi Padomei un Komisijai par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā. Šādas vienošanās noslēgšanai būtu jānotiek pēc tam, kad attiecīgā valsts ir rakstiski informējusi par visu savu iekšējo prasību izpildi. |
| --- | --- |

(75)

Lai precizētu veidu un kārtību to trešo valstu līdzdalībai Instrumentā, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, starp Savienību un minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmākas vienošanās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to attiecīgajos asociācijas nolīgumos. Šādām vienošanām vajadzētu būt starptautiskiem nolīgumiem LESD 218. panta nozīmē. Lai samazinātu iespējamo laikposmu starp brīdi, kad Instruments kļūs saistošs attiecīgajai valstij, un vienošanās stāšanos spēkā, ir piemēroti sarunas par šādu vienošanos sākt cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts ir paziņojusi Padomei un Komisijai par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā. Šādas vienošanās noslēgšanai būtu jānotiek pēc tam, kad attiecīgā valsts ir rakstiski informējusi par visu savu iekšējo prasību izpildi.

| (76) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (77) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(77)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (78) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(78)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 piemērošanas laikposmu.

| (79) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(79)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (“Fonds”), laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Ar šo regulu kopā ar Regulu (ES) 2021/1077 izveido Fondu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Šajā regulā ir noteikti Instrumenta politikas mērķi, Instrumenta konkrētie mērķi un pasākumi šo konkrēto mērķu īstenošanai, budžets laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “robežšķērsošanas vieta” ir jebkura robežšķērsošanas vieta, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 8) punktā; |
| --- | --- |

1)

“robežšķērsošanas vieta” ir jebkura robežšķērsošanas vieta, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 8) punktā;

| 2) | “Eiropas integrētā robežu pārvaldība” ir Eiropas integrētā robežu pārvaldība, kā minēts Regulas (ES) 2019/1896 3. pantā; |
| --- | --- |

2)

“Eiropas integrētā robežu pārvaldība” ir Eiropas integrētā robežu pārvaldība, kā minēts Regulas (ES) 2019/1896 3. pantā;

| 3) | “ārējās robežas” ir ārējās robežas, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2) punktā, un iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; |
| --- | --- |

3)

“ārējās robežas” ir ārējās robežas, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2) punktā, un iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta;

| 4) | “ārējās robežas posms” ir ārējās robežas posms, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 11) punktā; |
| --- | --- |

4)

“ārējās robežas posms” ir ārējās robežas posms, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 11) punktā;

| 5) | “karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 23) punktā; |
| --- | --- |

5)

“karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 23) punktā;

| 6) | “iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:






  a) | kopīgā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; |
| --- | --- | --- |

6)

“iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:

a)

kopīgā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;

acquis

acquis

acquis

| b) | kopīgā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; |
| --- | --- |

b)

kopīgā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;

acquis

acquis

| 7) | “ārkārtas situācija” ir situācija, ko izraisa steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas vai kad uz vienas vai vairāku dalībvalstu ārējām robežām notiek incidenti, un minētie incidenti saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību, kuriem ir izšķiroša ietekme uz robežu drošību tiktāl, ka tādējādi pastāv risks apdraudēt Šengenas zonas darbību, vai jebkāda cita situācija, attiecībā uz kuru ir sniegts pietiekams pamatojums, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība pie ārējām robežām Instrumenta mērķu ietvaros; |
| --- | --- |

7)

“ārkārtas situācija” ir situācija, ko izraisa steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas vai kad uz vienas vai vairāku dalībvalstu ārējām robežām notiek incidenti, un minētie incidenti saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību, kuriem ir izšķiroša ietekme uz robežu drošību tiktāl, ka tādējādi pastāv risks apdraudēt Šengenas zonas darbību, vai jebkāda cita situācija, attiecībā uz kuru ir sniegts pietiekams pamatojums, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība pie ārējām robežām Instrumenta mērķu ietvaros;

| 8) | “konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Instrumenta mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis saņem papildu piešķīrumu savām programmām; |
| --- | --- |

8)

“konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Instrumenta mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis saņem papildu piešķīrumu savām programmām;

| 9) | “darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai; |
| --- | --- |

9)

“darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai;

| 10) | “Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, kuras tiek īstenotas saskaņā ar Instrumenta mērķiem. |
| --- | --- |

10)

“Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, kuras tiek īstenotas saskaņā ar Instrumenta mērķiem.

3. pants

Instrumenta mērķi

1.   Instrumenta, kurš ir daļa no Fonda, politikas mērķis ir nodrošināt spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses.

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar Instrumentu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | atbalstīt efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu un novērstu nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu un novērstu nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas;

| b) | atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju vīzu izsniegšanai un atvieglotu likumīgu ceļošanu, vienlaikus palīdzot novērst migrācijas un drošības riskus. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju vīzu izsniegšanai un atvieglotu likumīgu ceļošanu, vienlaikus palīdzot novērst migrācijas un drošības riskus.

3.   Saskaņā ar 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem Instrumentu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

4. pants

Nediskriminēšana un pamattiesību ievērošana

Darbības, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, īsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām, jo īpaši nodrošinot nediskriminēšanas un neizraidīšanas principa ievērošanu.

acquis

5. pants

Atbalsta tvērums

1.   Ievērojot tā mērķus, un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ar Instrumentu jo īpaši atbalsta III pielikumā minētās darbības.

Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31. pantu, lai grozītu III pielikumā iekļauto darbību sarakstu nolūkā pievienot jaunas darbības.

2.   Lai sasniegtu tā mērķus, Instruments saskaņā ar Savienības prioritātēm var atbalstīt III pielikumā minētās darbības un attiecībā uz trešām valstīm – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar 20. pantu.

3.   Attiecībā uz darbībām trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm Komisija un dalībvalstis kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju ar attiecīgajām Savienības politikas jomām, stratēģijām un Instrumentiem. Tās jo īpaši nodrošina, ka darbības trešās valstīs un saistībā ar tām:

| a) | veic sinerģijā un ar citām darbībām ārpus Savienības saskanīgā veidā, kuras atbalsta ar citiem Savienības Instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

veic sinerģijā un ar citām darbībām ārpus Savienības saskanīgā veidā, kuras atbalsta ar citiem Savienības Instrumentiem;

| b) | ir saskanīgas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

ir saskanīgas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem;

| c) | ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un

| d) | kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā.

4.   Šādas darbības nav atbalsttiesīgas:

| a) | III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; |
| --- | --- |

a)

III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta;

| b) | darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām, Regulas (ES) 2016/399 2. panta 1) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām, Regulas (ES) 2016/399 2. panta 1) punkta nozīmē;

| c) | darbības, kuru primārais mērķis ir muitas kontrole. |
| --- | --- |

c)

darbības, kuru primārais mērķis ir muitas kontrole.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja rodas ārkārtas situācija, pirmajā daļā minētās darbības var uzskatīt par atbalsttiesīgām.

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

Kopīgie noteikumi

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Instrumentu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktu intervenci un koncentrējas uz Savienības pievienotās vērtības radīšanu Instrumenta mērķu sasniegšanai.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Instrumentu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina ar atbalstu, ko sniedz citi Savienības instrumenti.

3.   Instrumentu īsteno tiešā, dalītā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu.

7. pants

Budžets

1.   Instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 5 241 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Pēc Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 5. pantā noteiktās konkrētām programmām paredzētās korekcijas veikšanas, šā panta 1. punktā minēto summu palielina, papildus piešķirot 1 000 000 000 EUR 2018. gada salīdzināmās cenās, kā noteikts minētās regulas II pielikumā.

3.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | 3 668 000 000 EUR piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām dalībvalstu programmām, no kuriem 200 568 000 EUR piešķir 17. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai; |
| --- | --- |

a)

3 668 000 000 EUR piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām dalībvalstu programmām, no kuriem 200 568 000 EUR piešķir 17. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai;

| b) | 1 573 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā. |
| --- | --- |

b)

1 573 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

4.   Papildu piešķīrumu, kas minēts 2. punktā, piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

5.   Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 0,52 % no finansējuma piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā, kas paredzēta Instrumenta īstenošanai.

6.   Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to valstu attiecīgajos asociācijas nolīgumos, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tiek noslēgtas vienošanās, lai precizētu veidu un kārtību šo valstu līdzdalībai Instrumentā. Cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts saskaņā ar attiecīgo asociācijas nolīgumu ir paziņojusi par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā, Komisija saskaņā ar LESD 218. pantu 3. punktu iesniedz Padomei ieteikumu sākt sarunas par šādu vienošanos. Saņemot ieteikumu, Padome nekavējoties pieņem lēmumu atļaut sākt minētās sarunas. Minēto valstu finansiālās iemaksas pievieno kopējiem resursiem, kas pieejami no 1. punktā minētā finansējuma.

7.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26. pantu, summu līdz 5 % no sākotnējiem dalībvalsts piešķīrumiem no jebkuriem minētās regulas fondiem dalītā pārvaldībā var pēc minētās dalībvalsts pieprasījuma pārvietot uz Instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā. Komisija šos resursus īsteno tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto summu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo vai netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Ņemot vērā Instrumenta iekšējo raksturu, tematiskais mehānisms galvenokārt kalpo Savienības iekšpolitikai saskaņā ar 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

| a) | konkrētām darbībām; |
| --- | --- |

a)

konkrētām darbībām;

| b) | Savienības darbībām; un |
| --- | --- |

b)

Savienības darbībām; un

| c) | ārkārtas palīdzībai, kā minēts 25. pantā. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzībai, kā minēts 25. pantā.

Pēc Komisijas iniciatīvas tehnisko palīdzību arī atbalsta no šīs regulas 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās summas, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta Savienības pievienotā vērtība, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kā atspoguļots II pielikumā, tostarp vajadzību aizsargāt ārējās robežas un novērst un atklāt pārrobežu noziedzību pie ārējām robežām, jo īpaši migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību un neatbilstīgu imigrāciju, kā arī efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas un atbalstītu kopējo vīzu politiku.

Ar šā punkta pirmajā daļā minēto finansējumu, izņemot finansējumu, ko izmanto ārkārtas palīdzībai saskaņā ar 25. pantu, atbalsta tikai darbības, kas uzskaitītas III pielikumā.

3.   Komisija sadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgajiem tīkliem, jo īpaši, lai sagatavotu un izvērtētu darba programmas Savienības darbībām, ko finansē no Instrumenta.

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, Komisija nodrošina, ka netiek atlasīti projekti, uz kuriem attiecas Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apšauba izdevumu likumību un pareizību vai projektu sniegumu.

5.   Lai piemērotu Regulas (ES) 2021/1060 23. pantu un 24. panta 2. punktu, ja finansējumu no tematiskā mehānisma īsteno dalītā pārvaldībā, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka – un Komisija novērtē, vai – paredzētās darbības neietekmē Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apšauba izdevumu likumību un pareizību vai darbību izpildi.

6.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām jādara pieejama tematiskajam mehānismam.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram no šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem elementiem. Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem, kas minēti šā panta 1. punkta otrajā daļā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 32. panta 3. punktā.

8.   Komisija nodrošina resursu taisnīgu un pārredzamu sadalījumu 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem. Komisija ziņo par tematiskā mehānisma izmantošanu un sadalījumu starp šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem elementiem, tostarp par atbalstu, kas sniegts darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm saskaņā ar Savienības darbībām.

9.   Pēc 7. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var attiecīgi veikt izmaiņas dalībvalstu programmās.

2. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā pārvaldībā

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro summai, kas minēta 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas 63. pantam un Regulai (ES) 2021/1060.

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto summu indikatīvi piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| a) | 3 057 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

3 057 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu;

| b) | 611 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

611 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā.

2.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta pilnībā, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Priekšfinansējums

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 4. punktu, ja ir pieejami līdzekļi, priekšfinansējumu attiecībā uz Instrumentu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021. gadā: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadā: 4 %;

| b) | 2022. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadā: 3 %;

| c) | 2023. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadā: 5 %;

| d) | 2024. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadā: 5 %;

| e) | 2025. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadā: 5 %;

| f) | 2026. gadā: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadā: 5 %.

2.   Ja dalībvalsts programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos maksājumus izmaksā tās pieņemšanas gadā.

12. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta, tostarp 17. pantā minētās īpašās tranzīta shēmas, kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no projektu kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. vai 3. punktu.

6.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no 25. pantā minētās ārkārtas palīdzības kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

7.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem dalībvalstu tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 36. panta 5. punkta b) apakšpunkta vi) punktā noteiktos ierobežojumus.

8.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no Instrumenta piešķirama tiem darbību veidiem, uz kuriem attiecas 1. līdz 7. punktā minētais ieguldījums.

9.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, attiecībā uz katru darbības veidu nosaka, vai līdzfinansējuma likmi piemēro attiecībā uz:

| a) | kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu;

| b) | tikai publisko ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

tikai publisko ieguldījumu.

13. pants

Dalībvalstu programmas

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un izaicinājumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā uzskaitītie īstenošanas pasākumi.

Ņemot vērā Instrumenta iekšējo raksturu, dalībvalstu programmas galvenokārt kalpo Savienības iekšpolitikai saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Komisija dalībvalstu programmas novērtē saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 23. pantu.

2.   Šīs regulas 10. panta 1. punktā minēto piešķirto resursu robežās un neskarot šā panta 3. punktu, katra dalībvalsts savā programmā vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

3.   Dalībvalsts var piešķirt mazāk nekā 2. punktā minēto minimālo procentuālo daļu tikai tad, ja tās programmā tiek sniegts detalizēts paskaidrojums par to, kādēļ resursu piešķiršana zem minētā līmeņa neapdraudētu attiecīgā mērķa sasniegšanu.

4.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstu programmu izstrādē agrīnā posmā un savlaicīgi tiek ņemtas vērā attiecīgo decentralizēto aģentūru, jo īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, eu-LISA un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (50), zināšanas un pieredze attiecībā uz to kompetences jomām.

5.   Komisija apspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par darbībām, kas iekļautas darbības atbalsta saņemšanai, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un dalībvalstu darbību saskaņotību un papildināmību attiecībā uz robežu pārvaldību, nepieļautu dubultu finansēšanu un panāktu izmaksu efektivitāti. Komisija vajadzības gadījumā apspriežas ar eu-LISA par darbībām, kas iekļautas darbības atbalsta saņemšanai, attiecībā uz kurām eu-LISA ir īpašas zināšanas saskaņā ar tās pilnvarām.

6.   Komisija attiecīgā gadījumā var iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras, tostarp tās, kas minētas 4. punktā, uzraudzības un izvērtēšanas uzdevumos, kas minēti 5. iedaļā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumenta atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

7.   Pēc tam, kad ir pieņemti ieteikumi, uz kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 attiecas šīs regulas darbības joma, un sniegti ieteikumi neaizsargātības novērtējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 veikšanas ietvaros, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju izskata vispiemērotāko pieeju minēto ieteikumu īstenošanai ar Instrumenta atbalstu.

8.   Komisija attiecīgā gadījumā iesaista Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru pārbaudes procesā attiecībā uz vispiemērotāko pieeju 7. punktā minēto ieteikumu īstenošanai ar Instrumenta atbalstu. Šajā sakarībā Komisija attiecīgā gadījumā var izmantot citu Savienības struktūru, biroju un aģentūru īpašās zināšanas konkrētos jautājumos, kas ietilpst to kompetences jomās.

9.   Īstenojot 7. punktu, attiecīgā dalībvalsts kā savas programmas prioritāti veic pasākumus visu konstatēto trūkumu novēršanai, jo īpaši pasākumus būtisku trūkumu novēršanai un neatbilstības novērtējumus.

10.   Vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalsts programmu groza saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 24. pantu, lai ņemtu vērā šā panta 7. punktā minētos ieteikumus.

11.   Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru atbilstīgi minētās aģentūras kompetences jomām, attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt savas programmas resursus, tostarp tos, kas paredzēti darbības atbalstam, lai tādējādi pildītu 7. punktā minētos ieteikumus, ja minētie ieteikumi rada finansiālas sekas.

12.   Ja dalībvalsts nolemj ar Instrumenta atbalstu īstenot projektu kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta apstiprināšanas apspriežas ar Komisiju.

13.   Ja dalībvalsts nolemj ar Instrumenta atbalstu īstenot tādu darbību kopā ar trešo valsti, trešā valstī vai saistībā ar trešo valsti, kura ir saistīta ar neatļautas robežu šķērsošanas uzraudzību, atklāšanu, identificēšanu, izsekošanu, novēršanu un pārtveršanu nolūkā atklāt, novērst un apkarot neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību vai nolūkā sekmēt migrantu labāku aizsardzību un sekmēt migrantu dzīvības glābšanu, minētā dalībvalsts nodrošina, ka tā paziņo Komisijai par visiem divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti ar minēto trešo valsti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 76. panta 3. punktu.

14.   Attiecībā uz aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļiem, un efektīvai un drošai robežkontrolei, tostarp meklēšanas un glābšanas operācijām, nepieciešamajām IKT sistēmām, un kas iegādāts ar Instrumenta atbalstu:

| a) | dalībvalstis nodrošina, ka, uzsākot ar Instrumenta atbalstu izstrādājamo iekārtu un IKT sistēmu iepirkuma procedūras, tiek ievēroti standarti, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 16. un 64. pantu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis nodrošina, ka, uzsākot ar Instrumenta atbalstu izstrādājamo iekārtu un IKT sistēmu iepirkuma procedūras, tiek ievēroti standarti, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 16. un 64. pantu;

| b) | visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai minēto aprīkojumu darītu pieejamu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

b)

visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai minēto aprīkojumu darītu pieejamu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 9. punktu;

| c) | tos var papildus izmantot šādās papildu jomās: muitas kontrole, daudzfunkcionālas jūrniecības darbības un Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

tos var papildus izmantot šādās papildu jomās: muitas kontrole, daudzfunkcionālas jūrniecības darbības un Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai;

| d) | lai atbalstītu Eiropas Robežu un krasta apsardzes spēju attīstīšanas saskaņotu plānošanu un iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, izpildot ziņošanas prasību saskaņā ar 29. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar Instrumenta atbalstu un Komisija nosūta minēto informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai. |
| --- | --- |

d)

lai atbalstītu Eiropas Robežu un krasta apsardzes spēju attīstīšanas saskaņotu plānošanu un iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, izpildot ziņošanas prasību saskaņā ar 29. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar Instrumenta atbalstu un Komisija nosūta minēto informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai.

Pirmajā daļā minētais aprīkojums un IKT sistēmas ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu no Instrumenta tikai tad, ja ir izpildīta pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktā prasība.

Pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā aprīkojums un IKT sistēmas arī turpmāk ir pieejamas un izmantojamas efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm. Aprīkojuma izmantošana pirmās daļas c) apakšpunktā minētajās papildu jomās nepārsniedz 30 % no minētā aprīkojuma kopējā izmantošanas laika. IKT sistēmas, kas izstrādātas pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā, sniedz datus un pakalpojumus robežu pārvaldības sistēmām valsts vai ES līmenī. Dalībvalstis gada snieguma ziņojumā informē Komisiju par pirmās daļas c) apakšpunktā minētu daudzkārtēju izmantošanu un daudzfunkcionāla aprīkojuma un IKT sistēmu pielietošanas vietu.

15.   Ja dalībvalstis īsteno darbības saskaņā ar Instrumentu, tās īpašu uzmanību pievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. 14. punkta pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā minēto aprīkojumu un IKT sistēmas var izmantot, meklēšanas un glābšanas operācijām situācijas, kas varētu rasties jūras robežuzraudzības operāciju laikā.

16.   Apmācība robežu pārvaldības jomā, ko veic ar Instrumenta atbalstu, pamatojas uz attiecīgajiem saskaņotajiem un kvalitatīvajiem Eiropas izglītības un kopīgas apmācības standartiem robežu un krasta apsardzes jomā, jo īpaši Regulas (ES) 2019/1896 62. panta 6. punktā minēto kopējo apmācības pamatprogrammu.

17.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības savās programmās. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem un nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt darbību, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, sarakstu IV pielikumā.

18.   Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 5. punktā minētā programmēšana balstās uz šīs regulas VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem intervences veidiem un ietver plānoto resursu provizorisku sadalījumu pēc intervences veida katrā konkrētajā mērķī, kas noteikts šīs regulas 3. panta 2. punktā.

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Komisija 2024. gadā saskaņā ar I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2. līdz 10. punktā minētajiem kritērijiem piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Piešķīrums pamatojas uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2. līdz 10. punktā minētajiem kritērijiem. Finansējums ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

2.   Ja vismaz 10 % no šīs regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas sākotnējā piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 91. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt šīs regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu piešķīrumu tās programmai.

3.   Piešķirot līdzekļus no šīs regulas 8. pantā minētā tematiskā mehānisma no 2025. gada 1. janvāra, Komisija ņem vērā progresu, ko dalībvalsts panākusi Regulas (ES) 2021/1060 16. pantā minētā snieguma satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī jebkādus konstatētos trūkumus īstenošanā.

15. pants

Konkrētas darbības

1.   Papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, dalībvalsts var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ar noteikumu, ka minētais finansējums pēc tam kā tāds ir konsekventi paredzēts tās programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu Instrumenta mērķu īstenošanu.

2.   Finansējumu konkrētām darbībām neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi.

16. pants

Darbības atbalsts

1.   Dalībvalsts var izmantot līdz 33 % no summas, kas ar Instrumentu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Izmanto darbības atbalstu, dalībvalsts ievēro attiecīgos Savienības acquis.

3.   Dalībvalsts savā programmā un gada snieguma ziņojumos, kas minēti 29. pantā, paskaidro, kā darbības atbalsta izmantošana sekmēs Instrumenta mērķu sasniegšanu. Pirms dalībvalsts programmas apstiprināšanas Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un attiecīgā gadījumā ar eu-LISA, ievērojot minēto aģentūru kompetences jomu tvērumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un attiecīgā gadījumā informāciju, kas pieejama Šengenas izvērtējumu un neaizsargātības novērtējumu rezultātā, tostarp ieteikumus, kuri sniegti pēc Šengenas izvērtējumiem un neaizsargātības novērtējumiem.

4.   Neskarot 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu, darbības atbalstu koncentrē izdevumiem, ko sedz izdevumi, kā noteikts VII pielikumā.

5.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31. pantu pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VII pielikumu attiecībā uz izdevumiem, kas ir tiesīgi saņemt darbības atbalstu.

17. pants

Darbības atbalsts īpašajai tranzīta shēmai

1.   Ar Instrumentu sniedz atbalstu, lai segtu neiekasētās nodevas par vīzām, ko izsniedz tranzītam, un papildu izmaksas, kuras rodas, īstenojot vienkāršota tranzīta shēmu saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 693/2003 un (EK) Nr. 694/2003.

2.   Resursus, kurus, saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, piešķir Lietuvai attiecībā uz īpašo tranzīta shēmu, dara pieejamus kā papildu darbības atbalstu Lietuvai, tostarp investīcijām infrastruktūrā, saskaņā ar izdevumiem, kas tiesīgi saņemt darbības atbalstu valsts programmā kā minēts VII pielikumā.

3.   Atkāpjoties no 16. panta 1. punkta, Lietuva var izmantot summu, kas tai piešķirta saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, lai finansētu darbības atbalstu papildus 16. panta 1. punktā minētajai summai.

4.   Komisija un Lietuva pārskata šā panta piemērošanu, ja notiek izmaiņas, kas ietekmē īpašās tranzīta shēmas pastāvēšanu vai darbību.

5.   Pēc Lietuvas pamatota pieprasījuma resursus, kas saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu piešķirti īpašajai tranzīta shēmai, pārskata un vajadzības gadījumā, pirms tiek pieņemta pēdējā darba programma attiecībā uz 8. pantā minēto tematisko mehānismu, koriģē, ievērojot budžeta resursu ierobežojumus, kā minēts 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā, izmantojot 8. pantā minēto tematisko mehānismu.

18. pants

Starptautisko organizāciju īstenoto projektu pārvaldības pārbaude un revīzija

1.   Šis pants attiecas uz starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā un kuru sistēmas, noteikumus un procedūras Komisija ir pozitīvi novērtējusi, ievērojot minētās regulas 154. panta 4. un 7. punktu, lai netieši īstenotu no Savienības budžeta finansētas dotācijas (“starptautiskās organizācijas”).

2.   Neskarot Regulas (ES) 2021/1060 83. panta pirmās daļas a) punktu un Finanšu regulas 129. pantu, ja starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9) punktā, vadošajai iestādei nav jāveic pārvaldības pārbaudes, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka starptautiskā organizācija iesniedz vadošajai iestādei Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus.

3.   Neskarot Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka projekts atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un projekta atbalsta nosacījumiem.

4.   Turklāt, ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka:

| a) | ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu; |
| --- | --- |

a)

ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu;

| b) | ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem.

5.   Ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta pirmās daļas b), c) vai d) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka ir izpildīti izdevumu atlīdzināšanas nosacījumi.

6.   Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos dokumentus iesniedz vadošajai iestādei kopā ar katru saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu.

7.   Saņēmējs katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz vadošajai iestādei pārskatus. Pārskatiem pievieno neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Minētajā atzinumā konstatē, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas pienācīgi un ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Minētajā atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti pārvaldības deklarācijās, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, tostarp informāciju par aizdomām par krāpšanu. Minētajā atzinumā sniedz apliecinājumu par to, ka izdevumi, kas iekļauti maksājumu pieprasījumos, kurus starptautiskā organizācija iesniegusi vadošajai iestādei, ir likumīgi un pareizi.

8.   Neskarot esošās iespējas veikt Finanšu regulas 127. pantā minētās papildu revīzijas, vadošā iestāde, sagatavo Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju. Vadošā iestāde to dara, paļaujoties uz starptautiskās organizācijas sniegtajiem dokumentiem, ievērojot šā panta 2. līdz 5. un 7. punktu, nevis paļaujoties uz minētās regulas 74. panta 1. punktā minētajām pārvaldības pārbaudēm.

9.   Dokumentā, kurā izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 3. punktā minētie atbalsta saņemšanas nosacījumi, ietver šajā pantā izklāstītās prasības.

10.   Šā panta 2. punktu nepiemēro un tādēļ vadošajai iestādei pieprasa veikt pārvaldības pārbaudes, ja:

| a) | minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu; |
| --- | --- |

a)

minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu;

| b) | starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus; |
| --- | --- |

b)

starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus;

| c) | starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

c)

starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi.

11.   Ja projekts, kurā starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9) punktā, ietilpst minētās regulas 79. pantā minētajā izlasē, revīzijas iestāde var veikt savu darbu, pamatojoties uz tādu darījumu apakšizlasi, kuri ir saistīti ar minēto projektu. Ja apakšizlasē tiek konstatētas kļūdas, revīzijas iestāde attiecīgā gadījumā var pieprasīt starptautiskās organizācijas revidentam novērtēt minētā projekta kļūdu pilnu tvērumu un kopējo apjomu.

3. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana tiešā vai netiešā pārvaldībā

19. pants

Darbības joma

Komisija atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno vai nu tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu.

20. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Šādi subjekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā;

| ii) | trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas nepieciešama Instrumenta vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas nepieciešama Instrumenta vajadzībām.

2.   Fiziskas personas nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētie subjekti piedalās konsorcijā, ko veido vismaz divi neatkarīgi subjekti, no kuriem vismaz viens ir iedibināts dalībvalstī.

Subjekti, kas piedalās šā punkta pirmajā daļā minētajā konsorcijā, nodrošina to, ka darbības, kurās tie piedalās, atbilst Hartā noteiktajiem principiem un veicina 3. pantā noteikto Instrumenta mērķu sasniegšanu.

21. pants

Savienības darbības

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Instrumentu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz Instrumenta mērķiem, saskaņā ar III pielikumu.

2.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā veidā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumu.

3.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

4.   Izvērtēšanas komitejas locekļi, kas novērtē priekšlikumus, kas minēti Finanšu regulas 150. pantā, var būt ārējie eksperti.

5.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (51) 37. panta 7. punktu.

22. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 35. pantu ar Instrumentu var atbalstīt tehnisko palīdzību, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā, ar finansējuma likmi 100 % apmērā.

23. pants

Revīzijas

Ievērojot Finanšu regulas 127. pantu, vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu personu vai subjektu, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības ieguldījuma izmantošanu.

24. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības finansējuma pamanāmību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, konsekventu, efektīvu, jēgpilnu un samērīgu mērķorientētu informāciju. Savienības finansējuma pamanāmību nodrošina un sniedz šādu informāciju, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad nav iespējams vai nav lietderīgi publiskot šādu informāciju vai kad šādas informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai personas datu aizsardzības apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, Savienības finansējuma saņēmēji, īstenojot publisku saziņu par attiecīgo darbību, norāda minētā finansējuma izcelsmi un iekļauj ES emblēmu.

2.   Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Instrumentu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar Instrumentu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

Instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl minētās prioritātes ir saistītas ar Instrumenta mērķiem.

3.   Komisija publicē 8. pantā minētā tematiskā mehānisma darba programmas. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija Finanšu regulas 38. panta 2. punktā minēto informāciju publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē un minēto informāciju regulāri atjaunina. Minēto informāciju publicē atvērtā mašīnlasāmā formātā; tas ļauj datus šķirot, meklēt, izgūt un salīdzināt.

4. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā

25. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības pienācīgi pamatotas ārkārtas situācijas gadījumā.

Reaģējot uz šādu pienācīgi pamatotu ārkārtas situāciju, Komisija var sniegt ārkārtas palīdzību pieejamo resursu robežās.

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ja šī ārkārtas palīdzība pēc tam kā tāda ir konsekventi paredzēta dalībvalstu programmās. Minēto finansējumu neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija ar dalībvalsts programmas grozīšanu to ir apstiprinājusi. Ja līdzekļi ir pieejami, priekšfinansējums ārkārtas palīdzībai var sasniegt 95 % no Savienības ieguldījuma.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma minētajai darbībai iesniegšanas dienas, ar noteikumu, ka minētie izdevumi nav radušies pirms 2021. gada 1. janvāra.

6.   Ārkārtas palīdzību sniedz, stingri ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kurus tās ir parakstījušas.

7.   Komisija – pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību ārkārtas palīdzībai – var atsevišķi pieņemt Finanšu regulas 110. pantā minēto finansēšanas lēmumu par ārkārtas palīdzību, izmantojot nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktu, saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto procedūru. Šāds akts ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

26. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kas saskaņā ar Instrumentu ir saņēmusi ieguldījumu, var saņemt ieguldījumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītā pārvaldībā īstenotiem fondiem, ar noteikumu, ka ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Ieguldījumam, ko darbībai piešķir no attiecīgās Savienības programmas, piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās atbalsttiesīgās izmaksas. Atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 4. punktu Eiropas Reģionālās attīstības fonds vai Eiropas Sociālais fonds Plus var atbalstīt darbības, kurām piešķirts Izcilības zīmoga marķējums, kā definēts minētās regulas 2. panta 45) punktā. Lai darbībām varētu piešķirt izcilības zīmoga marķējumu, tām jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | tās ir izvērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Instrumentu; |
| --- | --- |

a)

tās ir izvērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Instrumentu;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

5. IEDAĻA

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

27. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas Komisijai noteiktas ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta iii) punktu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz informāciju par šīs regulas V pielikumā uzskaitītajiem galvenajiem snieguma rādītājiem.

2.   Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus minētajā pielikumā uzskaitītajos galvenajos snieguma rādītājos.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti iznākuma un rezultātu rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par Instrumenta virzību uz 3. panta 2. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

4.   Komisija ziņo arī par 8. pantā minētā tematiskā mehānisma izmantošanu atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm un par tematiskā mehānisma daļu, kas tiek izmantota šādu darbību atbalstam.

5.   Sistēma ziņošanai par sniegumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

6.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Instrumenta virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm. Jebkuru grozījumu VIII pielikumā piemēro tikai tiem projektiem, kuri atlasīti pēc minētā grozījuma stāšanās spēkā.

28. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veic šīs regulas vidusposma izvērtēšanu. Papildus Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 1. punktā paredzētajam vidusposma izvērtēšanā novērtē:

| a) | Instrumenta efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 29. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

Instrumenta efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 29. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus;

| b) | Instrumentam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

Instrumentam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti;

| c) | II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko atbilstību un piemērotību; |
| --- | --- |

c)

II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko atbilstību un piemērotību;

| d) | koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

d)

koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

| e) | saskaņā ar Instrumentu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Instrumentu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību.

Minētajā vidusposma izvērtēšanā ņem vērā retrospektīva izvērtējuma rezultātus par instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas ir Iekšējās drošības fonda daļa, ietekmi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.

2.   Papildus Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 2. punktā paredzētajam retrospektīvajā izvērtējumā iekļauj šā panta 1. punktā uzskaitītos elementus. Turklāt izvērtē Instrumenta ietekmi.

3.   Vidusposma izvērtēšanu un retrospektīvo izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai to izmantotu lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp attiecīgā gadījumā šīs regulas pārskatīšanā.

4.   Komisija nodrošina, ka vidusposma un retrospektīvos izvērtējumos iekļautā informācija ir publiski pieejama, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad minētās informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši ārējo robežu darbības vai drošības kā daļas no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai personas datu aizsardzības apsvērumu dēļ.

5.   Vidusposma izvērtējumā un retrospektīvajā izvērtējumā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību izvērtēšanai, kuras īsteno trešās valstis, vai tiek īstenotas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, saskaņā ar 5. pantu un 13. panta 12. un 13. punktu.

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

29. pants

Gada snieguma ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada 15. februārim, turpinot līdz 2031. gadam un to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 41. panta 7. punktā.

Ziņošanas laikposms aptver Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 29) punktā definēto grāmatvedības gadu, kas ir pēdējais pirms ziņojuma iesniegšanas gada. Ziņojums, kas ir iesniegts līdz 2023. gada 15. februārim, aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Gada snieguma ziņojumos jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā;

| b) | jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par rīcību, kas īstenota to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas ar Instrumenta īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par rīcību, kas īstenota to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas ar Instrumenta īstenošanu;

| c) | papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Instrumenta, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Instrumenta, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm;

| d) | dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| e) | komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu;

| f) | piemērojamo labvēlīgo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, tostarp, ievērojot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

f)

piemērojamo labvēlīgo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, tostarp, ievērojot cilvēktiesības;

| g) | izdevumu apjomu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. un 3. punktu, tostarp kontos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 98. pantu; |
| --- | --- |

g)

izdevumu apjomu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. un 3. punktu, tostarp kontos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 98. pantu;

| h) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to. |
| --- | --- |

h)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to.

Gada snieguma ziņojumos tiek iekļauts visu šā punkta pirmajā daļā izklāstīto jautājumu kopsavilkums. Komisija nodrošina, lai dalībvalstu sniegtie kopsavilkumi tiktu pārtulkoti visās Savienības oficiālajās valodās un tiktu darīti publiski pieejami.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada snieguma ziņojumu saņemšanas dienas var sniegt apsvērumus par tiem. Ja Komisija līdz minētā termiņa beigām nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Komisija sava tīmekļa vietnē ievieto saites uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 49. panta 1. punktā.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada snieguma ziņojuma paraugu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 32. panta 2. punktā.

30. pants

Uzraudzība un ziņošana dalītā pārvaldībā

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 IV sadaļu attiecīgā gadījumā izmanto šīs regulas VI pielikumā izklāstītos intervences veidu kodus. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem un nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   šīs regulas VIII pielikumā izklāstītos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punktu, 22. pantu un 42. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 13. panta 17. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 6. punktā un 30. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 13. panta 17. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 6. punktā un 30. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 1. punkta otrajā daļu, 13. panta 17. punktu, 16. panta 5. punktu, 27. panta 2. un 6. punktu vai 30. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

32. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja (“Iekšlietu fondu komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

33. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē darbību turpināšanu vai grozīšanu, kuras uzsāktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, ko minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No Instrumenta finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Instrumentu un pasākumiem, kuri pieņemti ievērojot Regulu (ES) Nr. 515/2014.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu tiek atbalstītas tiešā pārvaldībā un kuras jau ir uzsāktas, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par tiesīgām saņemt finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

4.   Dalībvalstis pēc 2021. gada 1. janvāra var turpināt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 atbalstīt projektu, kurš atlasīts un uzsākts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, ar noteikumu, ka tās nodrošina, lai būtu izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- |

a)

projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | projekta kopējās izmaksas pārsniedz 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

projekta kopējās izmaksas pārsniedz 2 500 000 EUR;

| c) | atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060;

| d) | projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Instrumenta saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Instrumenta saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060;

| e) | dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim.

Šīs regulas un Regulas (ES) 2021/1060 noteikumus piemēro projekta otrajam posmam, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

Šo punktu piemēro tikai tiem projektiem, kas ir atlasīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, ievērojot Regulu (ES) Nr. 514/2014.

34. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2021. gada 7. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 184. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 265, 5.7.2021., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1077 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (OV L 234, 2.7.2021., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta Instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība (OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1726 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 295, 21.11.2018., 99. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/817 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (OV L 135, 22.5.2019., 27. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (OV L 135, 22.5.2019., 85. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

16

Eurodac

Eurodac

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1860 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 312, 7.12.2018., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/816 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L 135, 22.5.2019., 1. lpp.).

20

ECRIS-TCN

(21)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

21

acquis

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 (2003. gada 14. aprīlis), ar ko paredz īpašu vienkāršota tranzīta dokumentu (FTD), vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentu (FRTD) un ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju un Kopīgo rokasgrāmatu (OV L 99, 17.4.2003., 8. lpp.).

23

FTD

FRTD

(24)  Padomes Regula (EK) Nr. 694/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par vienotu formu vienkāršota tranzīta dokumentam (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentam (FRTD), kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 693/2003 (OV L 99, 17.4.2003., 15. lpp.).

24

FTD

FRTD

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

25

Oficiālā Vēstneša

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1149 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Iekšējās drošības fondu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 94. lpp.).

28

Oficiālā Vēstneša

(29)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

29

(30)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

32

OLAF

(33)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

33

(34)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

34

(35)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

35

EPPO

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

36

(37)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

37

(38)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

38

(39)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta Instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

42

(43)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

43

(44)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

44

acquis

(45)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

45

(46)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

46

acquis

(47)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

47

(48)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

48

acquis

(49)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

49

acquis

(50)  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

51

---

I PIELIKUMS

Kritēriji Finansējuma Piešķiršanai Dalībvalstu programmām

| 1. | Budžeta resursi, kas ir pieejami saskaņā ar 10. pantu, starp dalībvalstīm tiek sadalīti šādi:






  a) | katra dalībvalsts no Instrumenta saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās vienīgi plānošanas perioda sākumā, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

katra dalībvalsts no Instrumenta saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās vienīgi plānošanas perioda sākumā, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās;

| b) | summa 200 568 000 EUR apmērā 17. pantā minētajai Īpašajai tranzīta shēmai ir piešķirama Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā; un |
| --- | --- |

b)

summa 200 568 000 EUR apmērā 17. pantā minētajai Īpašajai tranzīta shēmai ir piešķirama Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā; un

| c) | atlikušos budžeta resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | 30 % par ārējām sauszemes robežām; |
| --- | --- | --- |

c)

atlikušos budžeta resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

i)

30 % par ārējām sauszemes robežām;

| ii) | 35 % par ārējām jūras robežām; |
| --- | --- |

ii)

35 % par ārējām jūras robežām;

| iii) | 20 % par lidostām; |
| --- | --- |

iii)

20 % par lidostām;

| iv) | 15 % par konsulātiem. |
| --- | --- |

iv)

15 % par konsulātiem.

| 2. | Budžeta resursus, kas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu pieejami ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu svērto garumu; un |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu svērto garumu; un

| b) | 30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto svērto garumu nosaka, piemērojot 10. punktā minētos svēruma koeficientus katram konkrētajam robežas posmam.

| 3. | Saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktu pieejamos budžeta resursus par lidostām starp dalībvalstīm sadala atbilstīgi darba slodzei to lidostās, kuru nosaka saskaņā ar 6. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budžeta resursus, kas pieejami saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu par konsulātiem, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu, izņemot goda konsulātus, valstīs, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1806 (1) I pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu, izņemot goda konsulātus, valstīs, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1806 (1) I pielikumā, un

| b) | 50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (ES) 2018/1806 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (ES) 2018/1806 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu.

| 5. | Sadalot resursus saskaņā ar šā pielikuma 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu, “ārējās jūras robežas” ir dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas, kā definēts saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 4. līdz 16. pantu. Tomēr “ārējās jūras robežas” definīcijā ņem vērā gadījumus, kad liela apdraudējuma zonās ir regulāri veiktas tālās distances operācijas ārpus dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas, lai novērstu neatbilstīgu imigrāciju vai nelikumīgu ieceļošanu. “Ārējo jūras robežu” definīciju šajā sakarībā nosaka, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu sniegtos operatīvos datus par iepriekšējiem diviem gadiem, un saskaņā ar novērtējumu, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra šā pielikuma 9. punktā minētā ziņojuma vajadzībām. Minēto definīciju izmanto vienīgi šīs regulas nolūkos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2017., 2018. un 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2021., 2022. un 2023. gadu. Darba slodzes novērtējums balstās uz šādiem faktoriem:






  a) | pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:






  i) | 70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:

i)

70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās;

| ii) | 30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām; |
| --- | --- |

ii)

30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām;

| b) | lidostās:






  i) | 70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās; |
| --- | --- | --- |

b)

lidostās:

i)

70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās;

| ii) | 30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām; |
| --- | --- |

ii)

30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām;

| c) | konsulātos:






  i) | īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu vai lidostas tranzīta gadījumu skaits. |
| --- | --- | --- |

c)

konsulātos:

i)

īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu vai lidostas tranzīta gadījumu skaits.

| 7. | Atsauces skaitļus attiecībā uz konsulātu skaitu, kas minēts 4. punkta a) apakšpunktā, aprēķina, pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 810/2009 (2) 40. panta 4. punktu.
  Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle. |
| --- | --- |

7.

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle.

| 8. | Atsauces skaitļi attiecībā uz darba slodzi, kas minēta:






  a) | 6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta i) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta i) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| b) | 6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| c) | 6. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākie statistikas dati vīzu jomā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 46. pantā; |
| --- | --- |

c)

6. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākie statistikas dati vīzu jomā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 46. pantā;

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle.

| 9. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sniedz Komisijai ziņojumu par resursu sadalījumu attiecībā uz ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām un lidostām, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā. Daļa no minētā ziņojuma var attiecīgā gadījumā būt klasificēta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 92. pantu. Apspriedusies ar Komisiju, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra dara publiski pieejamu neklasificētu minētā ziņojuma versiju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos šā pielikuma 9. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais ietekmes līmenis katram robežas posmam, pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2017., 2018. un 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos šā pielikuma 9. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais ietekmes līmenis katram robežas posmam, pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2021., 2022. un 2023. gadu. Piemērojot ietekmes līmeņus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 34. panta 1. un 2. punktu, tajā nosaka šādus konkrētus svēruma koeficientus katram posmam:






  a) | koeficients 1 zemam ietekmes līmenim; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

koeficients 1 zemam ietekmes līmenim;

| b) | koeficients 3 vidējam ietekmes līmenim; |
| --- | --- |

b)

koeficients 3 vidējam ietekmes līmenim;

| c) | koeficients 5 augstam un kritiskam ietekmes līmenim. |
| --- | --- |

c)

koeficients 5 augstam un kritiskam ietekmes līmenim.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumi

| 1. | Ar Instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | uzlabot robežkontroli saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:






  i) | stiprinot spējas veikt pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus likumīgas robežšķērsošanas sekmēšanai un attiecīgos gadījumos pasākumus, kas saistīti ar:






  — | pārrobežu noziedzības atklāšanu un novēršanu pie ārējām robežām, jo īpaši ar migrantu kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un terorisma atklāšanu un novēršanu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a)

uzlabot robežkontroli saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

i)

stiprinot spējas veikt pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus likumīgas robežšķērsošanas sekmēšanai un attiecīgos gadījumos pasākumus, kas saistīti ar:

—

pārrobežu noziedzības atklāšanu un novēršanu pie ārējām robežām, jo īpaši ar migrantu kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un terorisma atklāšanu un novēršanu,

| — | pastāvīgi augsta līmeņa migrācijas pārvaldību pie ārējām robežām, tostarp tehnisku un operatīvu pastiprinājumu un mehānismiem un procedūrām neaizsargātu personu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, ka arī tādu personu identifikācijai, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, informācijas sniegšanu šādām personām un šādu personu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

—

pastāvīgi augsta līmeņa migrācijas pārvaldību pie ārējām robežām, tostarp tehnisku un operatīvu pastiprinājumu un mehānismiem un procedūrām neaizsargātu personu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, ka arī tādu personu identifikācijai, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, informācijas sniegšanu šādām personām un šādu personu nosūtīšanu;

| ii) | Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli, vienlaikus nodrošinot, lai personas tajā varētu brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

ii)

Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli, vienlaikus nodrošinot, lai personas tajā varētu brīvi pārvietoties;

| iii) | veicot iekšējai drošībai radītā riska analīzi un to draudu analīzi, kas var skart ārējo robežu darbību vai drošību; |
| --- | --- |

iii)

veicot iekšējai drošībai radītā riska analīzi un to draudu analīzi, kas var skart ārējo robežu darbību vai drošību;

| b) | attīstot Eiropas Robežu un krasta apsardzi ar atbalsta sniegšanu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru; |
| --- | --- |

b)

attīstot Eiropas Robežu un krasta apsardzi ar atbalsta sniegšanu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru;

| c) | stiprinot aģentūru sadarbību valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un stiprinot sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām vai trešām valstīm, no otras puses; |
| --- | --- |

c)

stiprinot aģentūru sadarbību valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un stiprinot sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām vai trešām valstīm, no otras puses;

| d) | nodrošinot vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz ārējām robežām, tostarp, īstenojot ieteikumus, kas saņemti no kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, no Šengenas izvērtēšanas mehānisma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošinot vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz ārējām robežām, tostarp, īstenojot ieteikumus, kas saņemti no kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, no Šengenas izvērtēšanas mehānisma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem;

| e) | saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidojot, darbinot un uzturot lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības jomā, jo īpaši SIS, ETIAS, IIS un EURODAC robežu pārvaldības nolūkos, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidojot, darbinot un uzturot lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības jomā, jo īpaši SIS, ETIAS, IIS un EURODAC robežu pārvaldības nolūkos, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai;

| f) | palielinot spēju sniegt palīdzību personām, kas jūrā nokļuvušas briesmās, un sniegt atbalstu meklēšanas un glābšanas operācijās tādās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā; |
| --- | --- |

f)

palielinot spēju sniegt palīdzību personām, kas jūrā nokļuvušas briesmās, un sniegt atbalstu meklēšanas un glābšanas operācijās tādās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā;

| g) | atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas saistībā ar robežu uzraudzību jūrā. |
| --- | --- |

g)

atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas saistībā ar robežu uzraudzību jūrā.

| 2. | Ar Instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | vīzu pieteikumu iesniedzējiem nodrošināt efektīvus un klientiem draudzīgus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot vīzu procedūru drošību un integritāti, un pilnībā ievērot pieteikuma iesniedzēju vai vīzas turētāju cilvēka cieņu un integritāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vīzu pieteikumu iesniedzējiem nodrošināt efektīvus un klientiem draudzīgus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot vīzu procedūru drošību un integritāti, un pilnībā ievērot pieteikuma iesniedzēju vai vīzas turētāju cilvēka cieņu un integritāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7. panta 2. punktu;

| b) | atbalstīt dalībvalstis vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt dalībvalstis vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu;

| c) | nodrošināt vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz vīzām, ieskaitot turpmāku kopējās vīzu politikas attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz vīzām, ieskaitot turpmāku kopējās vīzu politikas attīstīšanu un modernizēšanu;

| d) | attīstīt dažādus sadarbības veidus starp dalībvalstīm vīzu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

d)

attīstīt dažādus sadarbības veidus starp dalībvalstīm vīzu apstrādes jomā;

| e) | saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidot, darbināt un uzturēt lielapjoma IT sistēmas kopējās vīzu politikas jomā, jo īpaši VIS, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidot, darbināt un uzturēt lielapjoma IT sistēmas kopējās vīzu politikas jomā, jo īpaši VIS, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai.

---

III PIELIKUMS

Atbalsta tvērums

| 1. | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

infrastruktūru, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām;

| b) | darbības aprīkojums, ieskaitot transportlīdzekļus, un IKT sistēmas, kas vajadzīgi efektīvai un drošai robežkontrolei robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv; |
| --- | --- |

b)

darbības aprīkojums, ieskaitot transportlīdzekļus, un IKT sistēmas, kas vajadzīgi efektīvai un drošai robežkontrolei robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv;

| c) | mācības Eiropas integrētās robežu pārvaldības jomā vai devumu tās attīstībā, ņemot vērā darbības vajadzības un riska analīzi, tostarp izaicinājumus, kas identificēti 13. panta 7. punktā minētajos ieteikumos, un pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

c)

mācības Eiropas integrētās robežu pārvaldības jomā vai devumu tās attīstībā, ņemot vērā darbības vajadzības un riska analīzi, tostarp izaicinājumus, kas identificēti 13. panta 7. punktā minētajos ieteikumos, un pilnībā ievērojot pamattiesības;

| d) | kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1240 (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības un operatīvo spēju stiprināšanu, un paraugprakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas jomas; |
| --- | --- |

d)

kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1240 (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības un operatīvo spēju stiprināšanu, un paraugprakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas jomas;

| e) | apmaiņu ar paraugpraksi un speciālajām zināšanām, pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, kuru mērķis ir ieviest vai attīstīt Eiropas integrēto robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm, un pasākumus, kas saistīti ar tādu neaizsargātu personu nosūtīšanu, kurām ir vajadzīga palīdzība, un tādu personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties; |
| --- | --- |

e)

apmaiņu ar paraugpraksi un speciālajām zināšanām, pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, kuru mērķis ir ieviest vai attīstīt Eiropas integrēto robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm, un pasākumus, kas saistīti ar tādu neaizsargātu personu nosūtīšanu, kurām ir vajadzīga palīdzība, un tādu personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties;

| f) | darbības, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 66. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 66. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas;

| g) | sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Regula (ES) 2016/399, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, un pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896; |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Regula (ES) 2016/399, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, un pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896;

| h) | darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; |
| --- | --- |

h)

darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu;

| i) | identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, un trešo valstu valstspiederīgo novirzīšanu uz attiecīgajām procedūrām pie ārējām robežām; |
| --- | --- |

i)

identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, un trešo valstu valstspiederīgo novirzīšanu uz attiecīgajām procedūrām pie ārējām robežām;

| j) | darbības, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ieskaitot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

j)

darbības, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ieskaitot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm;

| k) | tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

k)

tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips;

| l) | darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai. |
| --- | --- |

l)

darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai.

| 2. | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru un ēkas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, un citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

infrastruktūru un ēkas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, un citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti;

| b) | darbības aprīkojumu un IKT sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, |
| --- | --- |

b)

darbības aprīkojumu un IKT sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai,

| c) | mācības konsulārajiem darbiniekiem un citam personālam, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību; |
| --- | --- |

c)

mācības konsulārajiem darbiniekiem un citam personālam, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību;

| d) | apmaiņu ar paraugpraksi un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus; |
| --- | --- |

d)

apmaiņu ar paraugpraksi un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus;

| e) | pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un izvērtēšanu;

| f) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas; |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas;

| h) | aktivitātes iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

h)

aktivitātes iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm;

| i) | tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

i)

tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips;

| j) | darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai. |
| --- | --- |

j)

darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai.

| k) | palīdzību dalībvalstīm vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu. |
| --- | --- |

k)

palīdzību dalībvalstīm vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu.

| 3. | Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un ar tām saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

infrastruktūru un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un ar tām saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai;

| b) | aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pienācīgu lielapjoma IT sistēmu darbību; |
| --- | --- |

b)

aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pienācīgu lielapjoma IT sistēmu darbību;

| c) | mācības un komunikācijas aktivitātes saistībā ar lielapjoma IT sistēmām; |
| --- | --- |

c)

mācības un komunikācijas aktivitātes saistībā ar lielapjoma IT sistēmām;

| d) | lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

d)

lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu;

| e) | pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju;

| f) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | tādu statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu politikas un robežu jomā, kuros ir ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

g)

tādu statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu politikas un robežu jomā, kuros ir ievērots nediskriminācijas princips;

| h) | darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; |
| --- | --- |

h)

darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu;

| i) | darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai. |
| --- | --- |

i)

darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1240 (2019. gada 20. jūnijs) par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi (OV L 198, 25.7.2019., 88. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

Darbības, kas ir tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes saskaņā ar 12. panta 3. punktu un 13. panta 17. punktu

| 1) | Ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru kopīgās iepirkuma shēmās veikta tāda darbības aprīkojuma iegāde, kuru nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām aktivitātēm saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1)

Ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru kopīgās iepirkuma shēmās veikta tāda darbības aprīkojuma iegāde, kuru nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām aktivitātēm saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 14. punktu.

| 2) | Pasākumi, ar ko atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru Savienībai ir kopīga sauszemes vai jūras robeža. |
| --- | --- |

2)

Pasākumi, ar ko atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru Savienībai ir kopīga sauszemes vai jūras robeža.

| 3) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība, ko veic, sniedzot atbalstu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā izklāstīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība, ko veic, sniedzot atbalstu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā izklāstīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā;

| 4) | Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā.

| 5) | Saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanu un tūlītēju palīdzības sniegšanu tiem, kā arī pilnveido un atbalsta pienācīgus šīm mērķgrupām paredzētus nosūtīšanas mehānismus, un saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo pārrobežu sadarbību kontrabandistu atklāšanā. |
| --- | --- |

5)

Saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanu un tūlītēju palīdzības sniegšanu tiem, kā arī pilnveido un atbalsta pienācīgus šīm mērķgrupām paredzētus nosūtīšanas mehānismus, un saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo pārrobežu sadarbību kontrabandistu atklāšanā.

| 6) | Integrētu bērna aizsardzības sistēmu attīstība pie ārējām robežām, tostarp, izmantojot pietiekamu personāla apmācību un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta aģentūru. |
| --- | --- |

6)

Integrētu bērna aizsardzības sistēmu attīstība pie ārējām robežām, tostarp, izmantojot pietiekamu personāla apmācību un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta aģentūru.

| 7) | Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģijas, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmāki pasākumi pēc Savienības finansētiem pētniecības projektiem, kā minēts III pielikumā, un pasākumi vīzu politikas un robežu jomā izmantotajās IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir Instrumenta darbības jomā. |
| --- | --- |

7)

Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģijas, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmāki pasākumi pēc Savienības finansētiem pētniecības projektiem, kā minēts III pielikumā, un pasākumi vīzu politikas un robežu jomā izmantotajās IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir Instrumenta darbības jomā.

| 8) | Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargātu personu identificēšana un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem, un tūlītējas palīdzības sniegšana šādām personām. |
| --- | --- |

8)

Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargātu personu identificēšana un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem, un tūlītējas palīdzības sniegšana šādām personām.

| 9) | Pasākumi nolūkā izveidot un ekspluatēt karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu. |
| --- | --- |

9)

Pasākumi nolūkā izveidot un ekspluatēt karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu.

| 10) | Turpmāka dalībvalstu dažādu sadarbības veidu attīstība vīzu apstrādē, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

10)

Turpmāka dalībvalstu dažādu sadarbības veidu attīstība vīzu apstrādē, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā.

| 11) | Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana trešās valstīs, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot ārējās robežas Regulas (ES) 2018/1806 nozīmē, vajadzīga vīza, jo īpaši trešās valstīs, kurās vēl nav pārstāvēta neviena dalībvalsts. |
| --- | --- |

11)

Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana trešās valstīs, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot ārējās robežas Regulas (ES) 2018/1806 nozīmē, vajadzīga vīza, jo īpaši trešās valstīs, kurās vēl nav pārstāvēta neviena dalībvalsts.

| 12) | Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot IKT sistēmu sadarbspēju. |
| --- | --- |

12)

Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot IKT sistēmu sadarbspēju.

---

V PIELIKUMS

Galvenie snieguma rādītāji, kā minēts 27. panta 1. punktā

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

| 1. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē reģistrētā aprīkojuma vienību skaits. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aprīkojuma vienību skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valsts iestāžu un EUROSUR valsts koordinācijas centra sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tādu robežšķērsošanas gadījumu skaits, kuros izmantotas automatizētas robežkontroles sistēmas un e-vārti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos un neaizsargātības novērtējumos robežu pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

6.

| 7. | To personu skaits, kuras robežšķērsošanas vietās ir iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | To personu skaits, kurām robežkontroles iestādes ir atteikušas ieceļošanu. |
| --- | --- |

8.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

| 1. | Ārpus Šengenas zonas izvietotu jaunu/modernizētu konsulātu skaits:






  1.1. | No tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

No tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai.

| 2. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos kopējās vīzu politikas jomā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To vīzu pieteikumu skaits, kas iesniegti, izmantojot digitālus līdzekļus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | To sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits, ko dalībvalstis izveidojušas vīzu apstrādes jomā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

5.

---

VI PIELIKUMS

INTERVENCES VEIDI

1. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

| I. | Eiropas integrētā robežu pārvaldība |
| --- | --- |

I.

Eiropas integrētā robežu pārvaldība

| 001 | Robežpārbaudes |
| --- | --- |

001

Robežpārbaudes

| 002 | Robežu uzraudzība – gaisa aprīkojums |
| --- | --- |

002

Robežu uzraudzība – gaisa aprīkojums

| 003 | Robežu uzraudzība – sauszemes aprīkojums |
| --- | --- |

003

Robežu uzraudzība – sauszemes aprīkojums

| 004 | Robežu uzraudzība – jūras aprīkojums |
| --- | --- |

004

Robežu uzraudzība – jūras aprīkojums

| 005 | Robežu uzraudzība – automatizētas robežu uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

005

Robežu uzraudzība – automatizētas robežu uzraudzības sistēmas

| 006 | Robežu uzraudzība – citi pasākumi |
| --- | --- |

006

Robežu uzraudzība – citi pasākumi

| 007 | Tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kuri ir saistīti ar robežkontroli |
| --- | --- |

007

Tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kuri ir saistīti ar robežkontroli

| 008 | Situācijas apzināšanās un informācijas apmaiņa |
| --- | --- |

008

Situācijas apzināšanās un informācijas apmaiņa

| 009 | Riska analīze |
| --- | --- |

009

Riska analīze

| 010 | Datu un informācijas apstrāde |
| --- | --- |

010

Datu un informācijas apstrāde

| 011 | Karsto punktu zonas |
| --- | --- |

011

Karsto punktu zonas

| 012 | Pasākumi, kas ir saistīti ar neaizsargātu personu identificēšanu un nosūtīšanu |
| --- | --- |

012

Pasākumi, kas ir saistīti ar neaizsargātu personu identificēšanu un nosūtīšanu

| 013 | Pasākumi, kas ir saistīti ar tādu personu identificēšanu un nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties |
| --- | --- |

013

Pasākumi, kas ir saistīti ar tādu personu identificēšanu un nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties

| 014 | Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība |
| --- | --- |

014

Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība

| 015 | Aģentūru sadarbība – valsts līmenis |
| --- | --- |

015

Aģentūru sadarbība – valsts līmenis

| 016 | Aģentūru sadarbība –Savienības līmenis |
| --- | --- |

016

Aģentūru sadarbība –Savienības līmenis

| 017 | Aģentūru sadarbība – ar trešām valstīm |
| --- | --- |

017

Aģentūru sadarbība – ar trešām valstīm

| 018 | Kopīgu imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana |
| --- | --- |

018

Kopīgu imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana

| 019 | Lielapjoma IT sistēmas – EURODAC robežu pārvaldības nolūkos |
| --- | --- |

019

Lielapjoma IT sistēmas – EURODAC robežu pārvaldības nolūkos

| 020 | Lielapjoma IT sistēmas – ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS) |
| --- | --- |

020

Lielapjoma IT sistēmas – ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS)

| 021 | Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – citas |
| --- | --- |

021

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – citas

| 022 | Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. punkts |
| --- | --- |

022

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. punkts

| 023 | Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 3. punkts |
| --- | --- |

023

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 3. punkts

| 024 | Lielapjoma IT sistēmas – Šengenas informācijas sistēma (SIS) |
| --- | --- |

024

Lielapjoma IT sistēmas – Šengenas informācijas sistēma (SIS)

| 025 | Lielapjoma IT sistēmas – sadarbspēja |
| --- | --- |

025

Lielapjoma IT sistēmas – sadarbspēja

| 026 | Darbības atbalsts – integrēta robežu pārvaldība |
| --- | --- |

026

Darbības atbalsts – integrēta robežu pārvaldība

| 027 | Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības nolūkos |
| --- | --- |

027

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības nolūkos

| 028 | Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma |
| --- | --- |

028

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

| 029 | Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu |
| --- | --- |

029

Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu

| II. | Kopējā vīzu politika |
| --- | --- |

II.

Kopējā vīzu politika

| 001 | Vīzu pieteikumu apstrādes uzlabošana |
| --- | --- |

001

Vīzu pieteikumu apstrādes uzlabošana

| 002 | Efektivitātes, klientiem draudzīgas vides un drošības uzlabošana konsulātos |
| --- | --- |

002

Efektivitātes, klientiem draudzīgas vides un drošības uzlabošana konsulātos

| 003 | Dokumentu drošība/padomdevēji attiecībā uz dokumentiem |
| --- | --- |

003

Dokumentu drošība/padomdevēji attiecībā uz dokumentiem

| 004 | Konsulārā sadarbība |
| --- | --- |

004

Konsulārā sadarbība

| 005 | Konsulārais tvērums |
| --- | --- |

005

Konsulārais tvērums

| 006 | Lielapjoma IT sistēmas – Vīzu informācijas sistēma (VIS) |
| --- | --- |

006

Lielapjoma IT sistēmas – Vīzu informācijas sistēma (VIS)

| 007 | Citas IKT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādei |
| --- | --- |

007

Citas IKT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādei

| 008 | Darbības atbalsts – kopējā vīzu politika |
| --- | --- |

008

Darbības atbalsts – kopējā vīzu politika

| 009 | Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādes nolūkos |
| --- | --- |

009

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādes nolūkos

| 010 | Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma |
| --- | --- |

010

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

| 011 | Vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošana |
| --- | --- |

011

Vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošana

| 012 | Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu |
| --- | --- |

012

Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu

| III. | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

III.

Tehniskā palīdzība

| 001 | Informācija un saziņa |
| --- | --- |

001

Informācija un saziņa

| 002 | Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole |
| --- | --- |

002

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

| 003 | Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana |
| --- | --- |

003

Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana

| 004 | Spēju veidošana |
| --- | --- |

004

Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU

| 001 | Infrastruktūra un ēkas |
| --- | --- |

001

Infrastruktūra un ēkas

| 002 | Transportlīdzekļi |
| --- | --- |

002

Transportlīdzekļi

| 003 | Cits darbības aprīkojums |
| --- | --- |

003

Cits darbības aprīkojums

| 004 | Sakaru sistēmas |
| --- | --- |

004

Sakaru sistēmas

| 005 | IT sistēmas |
| --- | --- |

005

IT sistēmas

| 006 | Mācības |
| --- | --- |

006

Mācības

| 007 | Paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm |
| --- | --- |

007

Paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm

| 008 | Paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm |
| --- | --- |

008

Paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm

| 009 | Ekspertu nosūtīšana |
| --- | --- |

009

Ekspertu nosūtīšana

| 010 | Pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības |
| --- | --- |

010

Pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības

| 011 | Komunikācijas aktivitātes |
| --- | --- |

011

Komunikācijas aktivitātes

| 012 | Statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstība |
| --- | --- |

012

Statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstība

| 013 | Pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības |
| --- | --- |

013

Pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU

| 001 | Darbības, ko aptver 12. panta 1. punkts |
| --- | --- |

001

Darbības, ko aptver 12. panta 1. punkts

| 002 | Konkrētas darbības |
| --- | --- |

002

Konkrētas darbības

| 003 | Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā |
| --- | --- |

003

Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā

| 004 | Darbības atbalsts |
| --- | --- |

004

Darbības atbalsts

| 005 | Darbības, ko aptver 12. panta 5. punkts |
| --- | --- |

005

Darbības, ko aptver 12. panta 5. punkts

| 006 | Ārkārtas palīdzība |
| --- | --- |

006

Ārkārtas palīdzība

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTAS TĒMAS DIMENSIJU

| 001 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| --- | --- |

001

Sadarbība ar trešām valstīm

| 002 | Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām |
| --- | --- |

002

Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām

| 003 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana |
| --- | --- |

003

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana

| 004 | Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana |
| --- | --- |

004

Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana

| 005 | Darbības, ar ko atbalsta EUROSUR izstrādi un darbību |
| --- | --- |

005

Darbības, ar ko atbalsta EUROSUR izstrādi un darbību

| 006 | Neviens no iepriekš minētājiem |
| --- | --- |

006

Neviens no iepriekš minētājiem

---

VII PIELIKUMS

Izdevumi, kas ir tiesīgi saņemt darbības atbalstu

| a) | Saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi no darbības atbalsta sedz turpmāk minētās izmaksas tiktāl, ciktāl tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra savās operatīvajās aktivitātēs:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

a)

Saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi no darbības atbalsta sedz turpmāk minētās izmaksas tiktāl, ciktāl tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra savās operatīvajās aktivitātēs:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | aprīkojuma un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

2)

aprīkojuma un infrastruktūras apkope vai remonts;

| 3) | pakalpojumu izmaksas, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

3)

pakalpojumu izmaksas, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā;

| 4) | ekspluatācijas izmaksas par darbībām; |
| --- | --- |

4)

ekspluatācijas izmaksas par darbībām;

| 5) | izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija. |
| --- | --- |

5)

izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija.

Uzņēmēja dalībvalsts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 20) punkta nozīmē var izmantot darbības atbalstu, lai segtu savas izmaksas par dalību operatīvajās aktivitātēs, kas noteiktas minētajā punktā un kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, vai arī savas valsts robežkontroles aktivitāšu nolūkos.

| b) | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

b)

Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

2)

pakalpojumu izmaksas;

| 3) | iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

3)

iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts;

| 4) | izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija. |
| --- | --- |

4)

izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija.

| c) | Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi darbības atbalsts lielapjoma IT sistēmām attiecas uz turpmāko:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

c)

Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi darbības atbalsts lielapjoma IT sistēmām attiecas uz turpmāko:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas. |
| --- | --- |

2)

lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas.

| d) | Papildus šā pielikuma a), b) un c) punktā uzskaitīto izmaksu segšanai, ar darbības atbalstu Lietuvas programmā sniedz atbalstu saskaņā ar 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

Papildus šā pielikuma a), b) un c) punktā uzskaitīto izmaksu segšanai, ar darbības atbalstu Lietuvas programmā sniedz atbalstu saskaņā ar 17. panta 1. punktu.

---

VIII PIELIKUMS

Iznākumu un rezultātu rādītāji, kā minēts 27. panta 3. punktā

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

Īstenošanas rādītāji

| 1. | Robežšķērsošanas vietām iegādātā aprīkojuma vienību skaits:






  1.1. | no tām – iegādāto automatizētas robežkontroles sistēmu, pašapkalpošanās sistēmu un e-vārtu skaits. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

no tām – iegādāto automatizētas robežkontroles sistēmu, pašapkalpošanās sistēmu un e-vārtu skaits.

| 2. | Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | To karsto punktu zonu skaits, kuras saņem atbalstu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Robežšķērsošanas vietām uzbūvēto/modernizēto iekārtu skaits. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iegādāto gaisa kuģu skaits:






  5.1. | no tiem – iegādāto bezpilota gaisa kuģu skaits. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

no tiem – iegādāto bezpilota gaisa kuģu skaits.

| 6. | Iegādāto jūras transportlīdzekļu skaits. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iegādāto sauszemes transportlīdzekļu skaits. |
| --- | --- |

7.

| 8. | To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu:






  8.1. | no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs.

| 9. | Trešās valstīs norīkoto kopīgo imigrācijas sadarbības koordinatoru skaits. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits:






  11.1. | no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits. |
| --- | --- | --- |

11.

11.1.

no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits.

| 12. | Ar trešām valstīm veiktu sadarbības projektu skaits. |
| --- | --- |

12.

| 13. | To personu skaits, kuras robežšķērsošanas vietās ir iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu. |
| --- | --- |

13.

Rezultātu rādītāji

| 14. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē reģistrētā aprīkojuma vienību skaits. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Aprīkojuma vienību skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Valsts iestāžu un EUROSUR valsts koordinācijas centru sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tādu robežšķērsošanas gadījumu skaits, kuros izmantotas automatizētas robežkontroles sistēmas un e-vārti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos un neaizsargātības novērtējumos robežu pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

18.

| 19. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācībās apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

19.

| 20. | To personu skaits, kurām robežkontroles iestādes ir atteikušas ieceļošanu. |
| --- | --- |

20.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Īstenošanas rādītāji

| 1. | To projektu skaits, ar kuriem atbalsta vīzu apstrādes digitalizāciju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu:






  2.1. | no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs. |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs.

| 3. | Konsulātos trešās valstīs izvietoto darbinieku skaits:






  3.1. | no tiem – vīzu apstrādei nosūtīto darbinieku skaits. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

no tiem – vīzu apstrādei nosūtīto darbinieku skaits.

| 4. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits:






  5.1. | no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1.

no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits.

| 6. | Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Īrēta/amortizēta nekustamā īpašuma objektu skaits. |
| --- | --- |

7.

Rezultātu rādītāji

| 8. | Ārpus Šengenas zonas izvietotu jaunu/modernizētu konsulātu skaits:






  8.1. | no tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

no tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai.

| 9. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos kopējās vīzu politikas jomā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | To vīzu pieteikumu skaits, kas iesniegti, izmantojot digitālus līdzekļus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | To sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits, ko dalībvalstis izveidojušas vīzu apstrādes jomā. |
| --- | --- |

11.

| 12. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajās mācību aktivitātēs apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

12.

---

| 15.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 251/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 251/94

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1149

(2021. gada 7. jūlijs)

par Iekšējās drošības fonda izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komitejas,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai arī valsts drošība ir vienīgi dalībvalstu kompetencē, tās aizsardzībai ir nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu, būtu jāsasniedz, inter alia veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, tostarp koordinācijai un sadarbībai ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību. |
| --- | --- |

(1)

Lai arī valsts drošība ir vienīgi dalībvalstu kompetencē, tās aizsardzībai ir nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu, būtu jāsasniedz, inter alia veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, tostarp koordinācijai un sadarbībai ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību.

| (2) | Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments noteica kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā, un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā 2015. gada jūnija Iekšējās drošības stratēģijā, bet Eiropas Parlaments – 2015. gada jūlija rezolūcijā; tās ir novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību. Minētās kopējās prioritātes tika atkārtoti apstiprinātas laikposmam no 2020. gada līdz 2025. gadam Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Drošības savienības stratēģija”. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments noteica kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā, un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā 2015. gada jūnija Iekšējās drošības stratēģijā, bet Eiropas Parlaments – 2015. gada jūlija rezolūcijā; tās ir novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību. Minētās kopējās prioritātes tika atkārtoti apstiprinātas laikposmam no 2020. gada līdz 2025. gadam Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Drošības savienības stratēģija”.

| (3) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji, Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija apliecināja savas saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

(3)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji, Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija apliecināja savas saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību.

| (4) | Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī virzīja priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija). |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī virzīja priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija).

| (5) | Lai saglabātu Šengenas acquis integritāti un palīdzētu nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par Savienības pilsoņiem, kuri šķērso Savienības ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma respektēšanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju. |
| --- | --- |

(5)

Lai saglabātu Šengenas acquis integritāti un palīdzētu nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par Savienības pilsoņiem, kuri šķērso Savienības ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma respektēšanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju.

| (6) | Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic rīcība, lai aizsargātu cilvēkus, sabiedriskas vietas un kritisko infrastruktūru no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību turpina apdraudēt inter alia terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi, ieroču un narkotiku tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziegumi, seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodoldraudi, un cilvēku tirdzniecība. Iekšējā drošība ir kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina Savienības iestādēm, attiecīgajām Savienības aģentūrām un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic rīcība, lai aizsargātu cilvēkus, sabiedriskas vietas un kritisko infrastruktūru no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību turpina apdraudēt inter alia terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi, ieroču un narkotiku tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziegumi, seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodoldraudi, un cilvēku tirdzniecība. Iekšējā drošība ir kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina Savienības iestādēm, attiecīgajām Savienības aģentūrām un dalībvalstīm.

| (7) | Lai sekmētu tādas efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi un īstenošanu, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Savienībā, būtu jāizveido un jāpārvalda Iekšējās drošības fonds (“Fonds”), lai nodrošinātu dalībvalstīm adekvātu Savienības finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Lai sekmētu tādas efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi un īstenošanu, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Savienībā, būtu jāizveido un jāpārvalda Iekšējās drošības fonds (“Fonds”), lai nodrošinātu dalībvalstīm adekvātu Savienības finansiālo atbalstu.

| (8) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, kurām Savienības intervence var nodrošināt lielāku pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar Fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas, personāla kopējas apmācības un policijas sadarbības, kā arī tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā, iesaistot dalībvalstu kompetentās iestādes un Savienības aģentūras, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu nepieciešamajiem centieniem stiprināt terorisma un smagās un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas spējas. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī attiecīgā personāla un ekspertu apmācīšana atbilstoši Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas (LETS) vispārīgajiem principiem. Ar Fondu nebūtu jāatbalsta pamatdarbības izmaksas un aktivitātes, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, kurām Savienības intervence var nodrošināt lielāku pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar Fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas, personāla kopējas apmācības un policijas sadarbības, kā arī tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā, iesaistot dalībvalstu kompetentās iestādes un Savienības aģentūras, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu nepieciešamajiem centieniem stiprināt terorisma un smagās un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas spējas. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī attiecīgā personāla un ekspertu apmācīšana atbilstoši Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas (LETS) vispārīgajiem principiem. Ar Fondu nebūtu jāatbalsta pamatdarbības izmaksas un aktivitātes, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā.

| (9) | Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām. Jo īpaši Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegumu, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī pilnībā ievērojot diskriminācijas aizlieguma principu. |
| --- | --- |

(9)

Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām. Jo īpaši Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegumu, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī pilnībā ievērojot diskriminācijas aizlieguma principu.

| (10) | Atbilstīgi LES 3. pantam, ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas nodrošina, ka bērni tiek aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos pret viņiem. Ar Fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, jo īpaši nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstīgi LES 3. pantam, ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas nodrošina, ka bērni tiek aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos pret viņiem. Ar Fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, jo īpaši nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība.

| (11) | Saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar Fondu būtu jāatbalsta darbības, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem un jo īpaši novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī atbalstīt un aizsargāt noziegumos cietušos. Ar Fondu būtu jānodrošina, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp, izmantojot tiešsaistes kanālus, hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, nolūkā izveidot patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar Fondu būtu jāatbalsta darbības, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem un jo īpaši novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī atbalstīt un aizsargāt noziegumos cietušos. Ar Fondu būtu jānodrošina, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp, izmantojot tiešsaistes kanālus, hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, nolūkā izveidot patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas.

| (12) | Ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta informācijas apmaiņa, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, ieroču nelikumīga tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu un nelikumīgu migrantu izmantošana, smaga darbaspēka ekspluatācija, seksuālā izmantošana un vardarbība, tostarp bērnu un sieviešu seksuāla izmantošana un vardarbība pret viņiem, bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, un kibernoziedzība. Tāpat ar Fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, un būtu jāatbalsta ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība un gatavība tiem, tostarp, nodrošinot kopēju apmācību, izstrādājot kopēju politiku, piemēram, stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus, kā arī tiesību aktus un praktisko sadarbību. |
| --- | --- |

(12)

Ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta informācijas apmaiņa, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, ieroču nelikumīga tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu un nelikumīgu migrantu izmantošana, smaga darbaspēka ekspluatācija, seksuālā izmantošana un vardarbība, tostarp bērnu un sieviešu seksuāla izmantošana un vardarbība pret viņiem, bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, un kibernoziedzība. Tāpat ar Fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, un būtu jāatbalsta ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība un gatavība tiem, tostarp, nodrošinot kopēju apmācību, izstrādājot kopēju politiku, piemēram, stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus, kā arī tiesību aktus un praktisko sadarbību.

| (13) | Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu ar interneta starpniecību veiktu noziedzības veidu apjoma būtiska palielināšanās pēdējos gados, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšana, bērnu seksuāla izmantošana un ieroču tirdzniecība. |
| --- | --- |

(13)

Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu ar interneta starpniecību veiktu noziedzības veidu apjoma būtiska palielināšanās pēdējos gados, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšana, bērnu seksuāla izmantošana un ieroču tirdzniecība.

| (14) | Fondam būtu jābalstās uz šādiem tā priekšteču sasniegtajiem rezultātiem un veiktajām investīcijām: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC), programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadam, kā arī instruments policijas sadarbībai noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (3). Fonda darbības jomai būtu arī jāļauj ņemt vērā notikumu attīstību. |
| --- | --- |

(14)

Fondam būtu jābalstās uz šādiem tā priekšteču sasniegtajiem rezultātiem un veiktajām investīcijām: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC), programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadam, kā arī instruments policijas sadarbībai noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (3). Fonda darbības jomai būtu arī jāļauj ņemt vērā notikumu attīstību.

| (15) | Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju, kā arī Eiropas rūpniecības sektora aktīva un jēgpilna iesaiste drošības politikas izstrādē un īstenošanā, vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības struktūras, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar Fonda mērķi. Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no Fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus. |
| --- | --- |

(15)

Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju, kā arī Eiropas rūpniecības sektora aktīva un jēgpilna iesaiste drošības politikas izstrādē un īstenošanā, vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības struktūras, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar Fonda mērķi. Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no Fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus.

| (16) | Terorisma un smagās un organizētās noziedzības pārrobežu rakstura dēļ ir nepieciešama koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. Visu dalībvalstu kompetento iestāžu, tostarp specializēto tiesībaizsardzības dienestu, rīcībā var būt informācija, kas ir vērtīga, lai efektīvi apkarotu terorismu un smago un organizēto noziedzību. Lai paātrinātu informācijas apmaiņu un uzlabotu nodotās informācijas kvalitāti, ir ļoti būtiski veidot savstarpēju uzticēšanos. Būtu jāizpēta un jāpārbauda jaunas pieejas sadarbībai un informācijas apmaiņai, tostarp saistībā ar draudu analīzi, ņemot vērā esošās sistēmas Savienības satvarā un ārpus tā, piemēram, ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN), Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC), Eiropas terorisma apkarošanas koordinatoru un terorisma apkarošanas grupu. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, ciktāl uz to aktivitātēm attiecas Fonda darbības joma. Visās finansētajās aktivitātēs būtu pilnībā jāievēro dažādo kompetento iestāžu un Eiropas struktūru juridiskais statuss un nepieciešamie informācijas piederības principi. |
| --- | --- |

(16)

Terorisma un smagās un organizētās noziedzības pārrobežu rakstura dēļ ir nepieciešama koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. Visu dalībvalstu kompetento iestāžu, tostarp specializēto tiesībaizsardzības dienestu, rīcībā var būt informācija, kas ir vērtīga, lai efektīvi apkarotu terorismu un smago un organizēto noziedzību. Lai paātrinātu informācijas apmaiņu un uzlabotu nodotās informācijas kvalitāti, ir ļoti būtiski veidot savstarpēju uzticēšanos. Būtu jāizpēta un jāpārbauda jaunas pieejas sadarbībai un informācijas apmaiņai, tostarp saistībā ar draudu analīzi, ņemot vērā esošās sistēmas Savienības satvarā un ārpus tā, piemēram, ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN), Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC), Eiropas terorisma apkarošanas koordinatoru un terorisma apkarošanas grupu. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, ciktāl uz to aktivitātēm attiecas Fonda darbības joma. Visās finansētajās aktivitātēs būtu pilnībā jāievēro dažādo kompetento iestāžu un Eiropas struktūru juridiskais statuss un nepieciešamie informācijas piederības principi.

| (17) | Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir tiesībaizsardzības sadarbība un apmācība, narkotiku un narkomānijas uzraudzība, pamattiesības, tieslietu jautājumi un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai attiecīgās decentralizētās aģentūras būtu jāiesaista ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1148 (4) izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas perioda sākumā un vidusposmā. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāspēj iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras arī uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fondu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. |
| --- | --- |

(17)

Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir tiesībaizsardzības sadarbība un apmācība, narkotiku un narkomānijas uzraudzība, pamattiesības, tieslietu jautājumi un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai attiecīgās decentralizētās aģentūras būtu jāiesaista ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1148 (4) izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas perioda sākumā un vidusposmā. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāspēj iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras arī uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fondu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

| (18) | Saistībā ar Savienības stratēģijas narkotiku jomā visaptverošo satvaru, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma samazināšana, ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot narkotiku kontrabandu, samazinot piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši pasākumi, ar kuriem vēršas pret nelikumīgu narkotisko vielu ražošanu, izgatavošanu, iegūšanu, tirdzniecību, transportēšanu, importu vai eksportu, kā arī narkotiku glabāšanu un iegādi nolūkā iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu jāaptver arī politikas narkotiku jomā prevencijas aspekti. Lai panāktu turpmākas sinerģijas un saskaņotību narkotiku jomā, Fondā būtu jāiekļauj tie ar narkotikām saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gada laikposmā attiecās programma “Tiesiskums”. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Savienības stratēģijas narkotiku jomā visaptverošo satvaru, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma samazināšana, ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot narkotiku kontrabandu, samazinot piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši pasākumi, ar kuriem vēršas pret nelikumīgu narkotisko vielu ražošanu, izgatavošanu, iegūšanu, tirdzniecību, transportēšanu, importu vai eksportu, kā arī narkotiku glabāšanu un iegādi nolūkā iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu jāaptver arī politikas narkotiku jomā prevencijas aspekti. Lai panāktu turpmākas sinerģijas un saskaņotību narkotiku jomā, Fondā būtu jāiekļauj tie ar narkotikām saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gada laikposmā attiecās programma “Tiesiskums”.

| (19) | Lai nodrošinātu, ka Fonds dod efektīvu ieguldījumu augstāka līmeņa iekšējā drošībā visā Savienībā un tādējādi dod ieguldījumu patiesas drošības savienības izveidē, Fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai nodrošinātu vislielāko Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu, ka Fonds dod efektīvu ieguldījumu augstāka līmeņa iekšējā drošībā visā Savienībā un tādējādi dod ieguldījumu patiesas drošības savienības izveidē, Fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai nodrošinātu vislielāko Savienības pievienoto vērtību.

| (20) | Ar Fondu būtu jāatbalsta investīcijas aprīkojumā, transportlīdzekļos un iekārtās tikai tad, ja šādām investīcijām ir skaidra Savienības pievienotā vērtība un tikai tiktāl, ciktāl minētās investīcijas ir nepieciešamas Fonda mērķu sasniegšanai. Piemēram, šādas investīcijas varētu ietvert investīcijas aprīkojumā, kas nepieciešams kriminālistikai, slepenā novērošanā, sprāgstvielu un narkotiku atklāšanā, kā arī jebkuros citos specializētos ar Fonda mērķiem saistītos nolūkos. Fondam nebūtu jāfinansē investīcijas, kas attiecas tikai uz valstīm, vai investīcijas, kas būtu vajadzīgas kompetento iestāžu ikdienas darbam, piemēram, formastērpi, automašīnas, autobusi, motorolleri, policijas iecirkņi, nespecializēti mācību centri un biroja aprīkojums. |
| --- | --- |

(20)

Ar Fondu būtu jāatbalsta investīcijas aprīkojumā, transportlīdzekļos un iekārtās tikai tad, ja šādām investīcijām ir skaidra Savienības pievienotā vērtība un tikai tiktāl, ciktāl minētās investīcijas ir nepieciešamas Fonda mērķu sasniegšanai. Piemēram, šādas investīcijas varētu ietvert investīcijas aprīkojumā, kas nepieciešams kriminālistikai, slepenā novērošanā, sprāgstvielu un narkotiku atklāšanā, kā arī jebkuros citos specializētos ar Fonda mērķiem saistītos nolūkos. Fondam nebūtu jāfinansē investīcijas, kas attiecas tikai uz valstīm, vai investīcijas, kas būtu vajadzīgas kompetento iestāžu ikdienas darbam, piemēram, formastērpi, automašīnas, autobusi, motorolleri, policijas iecirkņi, nespecializēti mācību centri un biroja aprīkojums.

| (21) | Solidaritātes interesēs Savienības iekšienē un kopīgas atbildības garā par drošību Savienībā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina minētie trūkumi, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5). |
| --- | --- |

(21)

Solidaritātes interesēs Savienības iekšienē un kopīgas atbildības garā par drošību Savienībā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina minētie trūkumi, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5).

| (22) | Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes ir vērstas uz visu Fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām un nodrošina politikas mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(22)

Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes ir vērstas uz visu Fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām un nodrošina politikas mērķa sasniegšanu.

| (23) | Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģijas un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(23)

Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģijas un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (24) | Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no darbību pārklāšanās, Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Jo īpaši būtu jānodrošina sinerģijas ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un Integrētās robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/1148, un finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1077 (6), kā arī ar pārējiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (7),
  ar programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (8), ar programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 2021/692 (9), ar programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/693 (10), ar programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (11), un ar programmu InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (12). Sinerģijas būtu jātiecas panākt jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras un publiskās telpas drošību, kiberdrošību, cietušo aizsardzību un radikalizācijas novēršanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no darbību pārklāšanās, Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Jo īpaši būtu jānodrošina sinerģijas ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un Integrētās robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/1148, un finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1077 (6), kā arī ar pārējiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (7),

ar programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (8), ar programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 2021/692 (9), ar programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/693 (10), ar programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (11), un ar programmu InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (12). Sinerģijas būtu jātiecas panākt jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras un publiskās telpas drošību, kiberdrošību, cietušo aizsardzību un radikalizācijas novēršanu.

| (25) | Lai stiprinātu papildināmību starp Fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, būtu jāspēj izmantot daudzfunkcionālu aprīkojumu un IKT sistēmas, kuru primārais pielietojums atbilst šai regulai, lai sasniegtu Finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai mērķus. |
| --- | --- |

(25)

Lai stiprinātu papildināmību starp Fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, būtu jāspēj izmantot daudzfunkcionālu aprīkojumu un IKT sistēmas, kuru primārais pielietojums atbilst šai regulai, lai sasniegtu Finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai mērķus.

| (26) | Ar Fondu atbalstītie pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām būtu jāīsteno sinerģijā un saskaņotībā, un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta, izmantojot Savienības instrumentus. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās darbības, tās ārpolitikas un tās attīstības palīdzības politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz Fonda ārējo dimensiju ar Fondu būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai. Šajā sakarā būtu jāizmanto finansējums no tematiska mehānisma, lai Fonda mērķiem atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un palīdzētu apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus. |
| --- | --- |

(26)

Ar Fondu atbalstītie pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām būtu jāīsteno sinerģijā un saskaņotībā, un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta, izmantojot Savienības instrumentus. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās darbības, tās ārpolitikas un tās attīstības palīdzības politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz Fonda ārējo dimensiju ar Fondu būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai. Šajā sakarā būtu jāizmanto finansējums no tematiska mehānisma, lai Fonda mērķiem atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un palīdzētu apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus.

| (27) | Īstenojot tematisko mehānismu, Komisijai būtu jānodrošina, ka ar finansējumu reaģē uz problēmām un vajadzībām, kas saistītas ar Fonda mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(27)

Īstenojot tematisko mehānismu, Komisijai būtu jānodrošina, ka ar finansējumu reaģē uz problēmām un vajadzībām, kas saistītas ar Fonda mērķu sasniegšanu.

| (28) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam jo īpaši būtu jāveicina valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā. |
| --- | --- |

(28)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam jo īpaši būtu jāveicina valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā.

| (29) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis drošības jomā, varētu nopietni pārkāpt Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzēto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(29)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis drošības jomā, varētu nopietni pārkāpt Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzēto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā.

| (30) | Fondam būtu jārisina nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības saistībā ar paredzamību un jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Īstenojot Fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības, Savienības pievienotās vērtības un līdzekļu izlietošanas kvalitātes principi. Turklāt Fonda īstenošanai būtu jānotiek iespējami lietotājiem draudzīgākā veidā. |
| --- | --- |

(30)

Fondam būtu jārisina nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības saistībā ar paredzamību un jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Īstenojot Fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības, Savienības pievienotās vērtības un līdzekļu izlietošanas kvalitātes principi. Turklāt Fonda īstenošanai būtu jānotiek iespējami lietotājiem draudzīgākā veidā.

| (31) | Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nebūtu jāpārsniedz minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz piemēroti noteikumi, jo īpaši par iespēju deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus proporcionāli gan Fondam, gan citai Savienības programmai. |
| --- | --- |

(31)

Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nebūtu jāpārsniedz minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz piemēroti noteikumi, jo īpaši par iespēju deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus proporcionāli gan Fondam, gan citai Savienības programmai.

| (32) | Veicinot ar Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir norādīta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(32)

Veicinot ar Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir norādīta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts.

| (33) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu līdzekļus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu. |
| --- | --- |

(33)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu līdzekļus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu.

| (34) | Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa.

| (35) | Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstu programmām piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(35)

Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstu programmām piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

| (36) | Dalībvalstu programmām piešķiramām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām drošībā. Lai ņemtu vērā iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, plānošanas perioda vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, kuras pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, ņemot vērā to programmu īstenošanas statusu. |
| --- | --- |

(36)

Dalībvalstu programmām piešķiramām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām drošībā. Lai ņemtu vērā iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, plānošanas perioda vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, kuras pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, ņemot vērā to programmu īstenošanas statusu.

| (37) | Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams finansējuma piešķiršanu pielāgot iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņām un virzīt finansējumu tām prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēs un virzītu finansējumu darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams finansējuma piešķiršanu pielāgot iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņām un virzīt finansējumu tām prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēs un virzītu finansējumu darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai.

| (38) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu, galvenokārt tāpēc, ka šīm darbībām ir ievērojama Savienības pievienotā vērtība vai tās Savienībai ir ārkārtīgi svarīgas. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu, galvenokārt tāpēc, ka šīm darbībām ir ievērojama Savienības pievienotā vērtība vai tās Savienībai ir ārkārtīgi svarīgas.

| (39) | Daļa no Fonda pieejamajiem resursiem varētu tikt piešķirta dalībvalstu programmām tādu konkrētu darbību īstenošanai, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai konkrētu darbību īstenošanai situācijās, kad jaunas norises Savienībā prasa darīt pieejamu papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Komisijai minētās konkrētās darbības būtu jāizklāsta savās darba programmās. |
| --- | --- |

(39)

Daļa no Fonda pieejamajiem resursiem varētu tikt piešķirta dalībvalstu programmām tādu konkrētu darbību īstenošanai, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai konkrētu darbību īstenošanai situācijās, kad jaunas norises Savienībā prasa darīt pieejamu papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Komisijai minētās konkrētās darbības būtu jāizklāsta savās darba programmās.

| (40) | Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Šādam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(40)

Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Šādam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (41) | Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar Fondu būtu jāatbalsta arī darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz vispārēji stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā vai atsevišķās dalībvalstīs. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni, tostarp vietējā līmenī, apmainīties ar paraugpraksi un veicināt kopēju apmācību, tostarp palielināt tiesībaizsardzības darbinieku informētību par jautājumiem saistībā ar radikalizāciju un visu veidu diskrimināciju, kas var novest pie vardarbības, piemēram, antisemītismu, antičigānismu un citiem rasisma veidiem. Šajā nolūkā varētu finansēt specializētas apmaiņas programmas zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem. |
| --- | --- |

(41)

Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar Fondu būtu jāatbalsta arī darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz vispārēji stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā vai atsevišķās dalībvalstīs. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni, tostarp vietējā līmenī, apmainīties ar paraugpraksi un veicināt kopēju apmācību, tostarp palielināt tiesībaizsardzības darbinieku informētību par jautājumiem saistībā ar radikalizāciju un visu veidu diskrimināciju, kas var novest pie vardarbības, piemēram, antisemītismu, antičigānismu un citiem rasisma veidiem. Šajā nolūkā varētu finansēt specializētas apmaiņas programmas zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem.

| (42) | Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz incidentiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. Šāda palīdzība nebūtu jāsniedz, lai atbalstītu izteikti neparedzētus vai ilgtermiņa pasākumus vai risinātu situācijas, kurās ir steidzami jārīkojas nepietiekamas kompetento iestāžu plānošanas un reaģēšanas dēļ. |
| --- | --- |

(42)

Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz incidentiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. Šāda palīdzība nebūtu jāsniedz, lai atbalstītu izteikti neparedzētus vai ilgtermiņa pasākumus vai risinātu situācijas, kurās ir steidzami jārīkojas nepietiekamas kompetento iestāžu plānošanas un reaģēšanas dēļ.

| (43) | Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, vajadzētu būt iespējai nodrošināt decentralizētās aģentūras ar attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Gadījumā, ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta korekcijas nevar laikus veikt, tām vajadzētu būt tiesīgām kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējām, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, vajadzētu būt iespējai nodrošināt decentralizētās aģentūras ar attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Gadījumā, ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta korekcijas nevar laikus veikt, tām vajadzētu būt tiesīgām kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējām, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes.

| (44) | Ņemot vērā Savienības darbību transnacionālo raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, decentralizētajām aģentūrām izņēmuma kārtā vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbībām, tostarp dotāciju veidā, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir attiecīgo decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu. Lai nodrošinātu Savienības pievienoto vērtību, šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā Savienības darbību transnacionālo raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, decentralizētajām aģentūrām izņēmuma kārtā vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbībām, tostarp dotāciju veidā, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir attiecīgo decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu. Lai nodrošinātu Savienības pievienoto vērtību, šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes.

| (45) | Fonda politikas mērķi būtu jācenšas sasniegt arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Regulu (ES) 2021/523, politikas logiem. Šāds finansiāls atbalsts būtu jāizmanto tam, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas., ar to nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(45)

Fonda politikas mērķi būtu jācenšas sasniegt arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Regulu (ES) 2021/523, politikas logiem. Šāds finansiāls atbalsts būtu jāizmanto tam, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas., ar to nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību.

| (46) | Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta veidus, atmaksājama atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem. |
| --- | --- |

(46)

Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta veidus, atmaksājama atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem.

| (47) | Ar šo regulu paredz finansējumu Fondam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (13) 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Ar šo regulu paredz finansējumu Fondam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (13) 18. punkta nozīmē.

| (48) | Fondam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(48)

Fondam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (49) | Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(49)

Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/1060.

| (50) | Ar Regulu (ES) 2021/1060 izveido satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno dalītā pārvaldībā. Vēl šajā regulā ir jāprecizē Fonda mērķi, kā arī jānosaka īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt no šā Fonda. |
| --- | --- |

(50)

Ar Regulu (ES) 2021/1060 izveido satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno dalītā pārvaldībā. Vēl šajā regulā ir jāprecizē Fonda mērķi, kā arī jānosaka īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt no šā Fonda.

| (51) | Fonda priekšfinansējuma shēma ir izklāstīta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās ir iespējams reaģēt ātri, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas. |
| --- | --- |

(51)

Fonda priekšfinansējuma shēma ir izklāstīta Regulā (ES) 2021/1060, un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās ir iespējams reaģēt ātri, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas.

| (52) | Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespēju ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli, būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(52)

Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespēju ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli, būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (53) | Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmējas ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības verifikācijas, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu attiecināmību. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”. |
| --- | --- |

(53)

Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmējas ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības verifikācijas, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu attiecināmību. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”.

| (54) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādam, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādam, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

| (55) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“EPPO”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19).
  Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“EPPO”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19).

Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

| (56) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(56)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (57) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(57)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (58) | Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām saskaras tālākie reģioni. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(58)

Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām saskaras tālākie reģioni. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem.

| (59) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (21) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji. |
| --- | --- |

(59)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (21) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

| (60) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot ar 2023. gadu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot ar 2023. gadu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/1060.

| (61) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (22), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (23) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (22), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (23) 17. panta nozīmē.

| (62) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (24) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta no finansiāla atbalsta instrumenta policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kurš ir daļa no Iekšējā drošības fonda. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno atbilstīgi tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(62)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (24) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta no finansiāla atbalsta instrumenta policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kurš ir daļa no Iekšējā drošības fonda. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno atbilstīgi tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu.

| (63) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (64) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz IV pielikumā izklāstīto sarakstu ar darbībām, kuras tiesīgas saņemt augstāku līdzfinansējuma likmi, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(64)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz IV pielikumā izklāstīto sarakstu ar darbībām, kuras tiesīgas saņemt augstāku līdzfinansējuma likmi, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (65) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, lai pieņemtu īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Saistībā ar lēmumu pieņemšanu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, lai pieņemtu īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Saistībā ar lēmumu pieņemšanu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (66) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (67) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (68) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (26) piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(68)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (26) piemērošanas laikposmu.

| (69) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(69)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido Iekšējās drošības fondu (“Fonds”) uz daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības laiku.

2.   Šajā regulā nosaka:

| a) | Fonda politikas mērķi; |
| --- | --- |

a)

Fonda politikas mērķi;

| b) | Fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus īsteno; |
| --- | --- |

b)

Fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus īsteno;

| c) | budžetu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

budžetu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim;

| d) | Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma Finanšu regulas 2. panta 6. punkta nozīmē ietvaros, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta veidiem no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem; |
| --- | --- |

1)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma Finanšu regulas 2. panta 6. punkta nozīmē ietvaros, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta veidiem no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem;

| 2) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. panta 1. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, tostarp policija, muita un citi specializēti tiesībaizsardzības dienesti; |
| --- | --- |

2)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. panta 1. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, tostarp policija, muita un citi specializēti tiesībaizsardzības dienesti;

| 3) | “novēršana” attiecībā uz noziedzību ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (27) 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

3)

“novēršana” attiecībā uz noziedzību ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (27) 2. panta 2. punktā;

27

| 4) | “kritiskā infrastruktūra” ir objekts, tīkls, sistēma vai to daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labjutību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu; |
| --- | --- |

4)

“kritiskā infrastruktūra” ir objekts, tīkls, sistēma vai to daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labjutību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu;

| 5) | “kibernoziedzība” ir vai nu noziegumi, kuru pastrādāšanā noteikti iesaistītas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sistēmas (IKT sistēmas), vai nu kā nozieguma pastrādāšanas rīki vai kā nozieguma primārie mērķi (noziegumi, kuru pastrādāšana ir atkarīga no kibervides), vai arī tradicionāli noziegumi, kuru mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai citas IKT sistēmas (noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide); |
| --- | --- |

5)

“kibernoziedzība” ir vai nu noziegumi, kuru pastrādāšanā noteikti iesaistītas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sistēmas (IKT sistēmas), vai nu kā nozieguma pastrādāšanas rīki vai kā nozieguma primārie mērķi (noziegumi, kuru pastrādāšana ir atkarīga no kibervides), vai arī tradicionāli noziegumi, kuru mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai citas IKT sistēmas (noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide);

| 6) | “operatīvā ES politikas cikla/EMPACT darbība” ir darbība, ko veic saistībā ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā, izmantojot Eiropas daudznozaru platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT), kuras mērķis ir apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgā gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

6)

“operatīvā ES politikas cikla/EMPACT darbība” ir darbība, ko veic saistībā ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā, izmantojot Eiropas daudznozaru platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT), kuras mērķis ir apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgā gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

EMPACT

EMPACT

| 7) | “informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un nodošana, kā arī piekļuve tai, kas ir svarīga LESD 87. pantā minētajām iestādēm, kā arī Eiropolam un citām attiecīgajām Savienības aģentūrām saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši pārrobežu, smagās un organizētās noziedzības un terorisma, novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

7)

“informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un nodošana, kā arī piekļuve tai, kas ir svarīga LESD 87. pantā minētajām iestādēm, kā arī Eiropolam un citām attiecīgajām Savienības aģentūrām saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši pārrobežu, smagās un organizētās noziedzības un terorisma, novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| 8) | “organizētā noziedzība” ir sodāma rīcība, kas saistīta ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (28) 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

8)

“organizētā noziedzība” ir sodāma rīcība, kas saistīta ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (28) 1. panta 1. punktā;

28

| 9) | “gatavība” ir jebkura darbība, kas ir īpaši vērsta uz to, lai novērstu vai samazinātu riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem incidentiem šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

9)

“gatavība” ir jebkura darbība, kas ir īpaši vērsta uz to, lai novērstu vai samazinātu riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem incidentiem šīs regulas darbības jomā;

| 10) | “Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013; |
| --- | --- |

10)

“Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013;

| 11) | “terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un nodarījumi, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (29); |
| --- | --- |

11)

“terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un nodarījumi, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (29);

29

| 12) | “ārkārtas situācija” ir jebkurš ar drošību saistīts incidents, jauns apdraudējums vai nesen konstatēta ievainojamība šīs regulas darbības jomas ietvaros, kam ir vai var būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku, sabiedrisko vietu vai kritiskās infrastruktūras drošību vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12)

“ārkārtas situācija” ir jebkurš ar drošību saistīts incidents, jauns apdraudējums vai nesen konstatēta ievainojamība šīs regulas darbības jomas ietvaros, kam ir vai var būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku, sabiedrisko vietu vai kritiskās infrastruktūras drošību vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| 13) | “parādīšanas nauda” ir īsta nauda, kas kriminālizmeklēšanas laikā kā likviditātes un maksātspējas pierādījums tiek parādīta aizdomās turētajiem vai jebkurām citām personām, kurām ir informācija par konkrētu preču pieejamību vai piegādāšanu vai kuras darbojas kā starpnieki, lai imitētu pirkumu nolūkā arestēt aizdomās turētos, atklāt nelikumīgas ražotnes vai citādā veidā sagraut kādu organizētās noziedzības grupējumu; |
| --- | --- |

13)

“parādīšanas nauda” ir īsta nauda, kas kriminālizmeklēšanas laikā kā likviditātes un maksātspējas pierādījums tiek parādīta aizdomās turētajiem vai jebkurām citām personām, kurām ir informācija par konkrētu preču pieejamību vai piegādāšanu vai kuras darbojas kā starpnieki, lai imitētu pirkumu nolūkā arestēt aizdomās turētos, atklāt nelikumīgas ražotnes vai citādā veidā sagraut kādu organizētās noziedzības grupējumu;

| 14) | “radikalizācija” ir pakāpenisks un sarežģīts process, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma un kurā indivīds vai indivīdu grupa pārņem radikālu ideoloģiju vai pārliecību, kas pieņem, izmanto vai pieļauj vardarbību, tostarp terora aktus, lai sasniegtu konkrētu politisku, reliģisku vai ideoloģisku mērķi; |
| --- | --- |

14)

“radikalizācija” ir pakāpenisks un sarežģīts process, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma un kurā indivīds vai indivīdu grupa pārņem radikālu ideoloģiju vai pārliecību, kas pieņem, izmanto vai pieļauj vardarbību, tostarp terora aktus, lai sasniegtu konkrētu politisku, reliģisku vai ideoloģisku mērķi;

| 15) | “konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām; |
| --- | --- |

15)

“konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām;

| 16) | “darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai, ciktāl tie sekmē augsta drošības līmeņa nodrošināšanu Savienībā; |
| --- | --- |

16)

“darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai, ciktāl tie sekmē augsta drošības līmeņa nodrošināšanu Savienībā;

| 17) | “Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, ko īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem. |
| --- | --- |

17)

“Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, ko īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem.

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda politikas mērķis ir veicināt augsta līmeņa drošību Savienībā, jo īpaši, novēršot un apkarojot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, atbalstot un aizsargājot noziegumā cietušos, kā arī gatavojoties ar drošību saistītiem incidentiem, riskiem un krīzēm, aizsargājot pret tiem un tos efektīvi pārvaldot šīs regulas darbības jomas ietvaros.

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar Fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | uzlabot un sekmēt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un to iekšienē un attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

a)

uzlabot un sekmēt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un to iekšienē un attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| b) | uzlabot un pastiprināt pārrobežu sadarbību, tostarp kopīgas operācijas, ko starp kompetentajām iestādēm veic saistībā ar terorismu un smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un |
| --- | --- |

b)

uzlabot un pastiprināt pārrobežu sadarbību, tostarp kopīgas operācijas, ko starp kompetentajām iestādēm veic saistībā ar terorismu un smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un

| c) | atbalstīt dalībvalstu spēju stiprināšanu saistībā ar noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī ar drošību saistītu incidentu, risku un krīžu pārvaldību, tostarp, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm, attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt dalībvalstu spēju stiprināšanu saistībā ar noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī ar drošību saistītu incidentu, risku un krīžu pārvaldību, tostarp, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm, attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem dažādās dalībvalstīs.

3.   Ievērojot 2. punktā noteiktos konkrētos mērķus, Fondu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

4. pants

Pamattiesību ievērošana

Saskaņā ar Fondu finansētās darbības īsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības un cilvēka cieņas neaizskaramību. Jo īpaši šādas darbības atbilst Hartai, Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECTK). Dalībvalstis, īstenojot darbības saskaņā ar Fondu, iespēju robežās pievērš pastiprinātu uzmanību neaizsargātu personu, sevišķi bērnu un nepavadītu nepilngadīgo, atbalstam un aizsardzībai.

5. pants

Atbalsta tvērums

1.   Ievērojot tā mērķus, un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ar Fondu jo īpaši atbalsta tādas darbības kā tās, kas uzskaitītas III pielikumā.

2.   Lai sasniegtu tā mērķus, ar Fondu, atbilstoši Savienības prioritātēm un ievērojot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, var atbalstīt III pielikumā minētās darbības trešās valstīs un saistībā ar tām – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 19. pantu.

3.   Attiecībā uz darbībām trešās valstīs un saistībā ar tām Komisija un dalībvalstis kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju ar attiecīgajām Savienības politikas jomām, stratēģijām un instrumentiem. Tās jo īpaši nodrošina to, ka darbības trešās valstīs un saistībā ar tām:

| a) | veic sinerģijā un saskaņotībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

veic sinerģijā un saskaņotībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem;

| b) | ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem;

| c) | ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un

| d) | kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā.

4.   Aprīkojumu un IKT sistēmas, ko finansē no Fonda, var izmantot papildu jomā, uz kuru attiecas Regula (ES) 2021/1148. Šāds aprīkojums un IKT sistēmas arī turpmāk ir pieejamas un izmantojamas Fonda mērķu sasniegšanai.

Aprīkojuma izmantošana pirmajā daļā minētajā papildu jomā nepārsniedz 30 % no minētā aprīkojuma kopējā izmantošanas laika.

IKT sistēmas, ko izmanto pirmajā daļā minētajā papildu jomā, sniedz datus un pakalpojumus noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai.

Dalībvalstis savos gada snieguma ziņojumos informē Komisiju par jebkādu šādu papildu izmantošanu un aprīkojuma un IKT sistēmu pielietošanas vietu.

5.   Atbalsttiesīgas nav:

| a) | darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī;

| b) | darbības militāros vai aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

b)

darbības militāros vai aizsardzības nolūkos;

| c) | aprīkojums, kura primārais mērķis ir muitas kontrole; |
| --- | --- |

c)

aprīkojums, kura primārais mērķis ir muitas kontrole;

| d) | piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai; |
| --- | --- |

d)

piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai;

| e) | informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda ārpus operatīvas ES politikas cikla/EMPACT darbības. |
| --- | --- |

e)

informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda ārpus operatīvas ES politikas cikla/EMPACT darbības.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja rodas ārkārtas situācija, pirmās daļas a) apakšpunktā minētās darbības, var uzskatīt par atbalsttiesīgām.

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

Kopīgie noteikumi

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Fondu, papildina valsts, reģionālo un vietējo intervenci un koncentrējas uz Savienības pievienotās vērtības radīšanu Fonda mērķu sasniegšanā.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Fondu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina atbalstu, ko sniedz citi Savienības instrumenti.

3.   Fondu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu.

7. pants

Budžets

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 1 931 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | 1 352 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām; |
| --- | --- |

a)

1 352 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām;

| b) | 579 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā. |
| --- | --- |

b)

579 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

3.   Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 0,84 % no finansējuma piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā, kas paredzēta Fonda īstenošanai.

4.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26. pantu summu līdz 5 % no sākotnējiem piešķīrumiem dalībvalstij no jebkuriem minētās regulas fondiem saskaņā ar dalītu pārvaldību var pēc minētās dalībvalsts pieprasījuma pārvietot uz Fondu tiešā vai netiešā pārvaldībā. Komisija minētos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo vai netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās.

Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto tā komponentiem, kas ir šādi:

| a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

a)

konkrētas darbības;

| b) | Savienības darbības; un |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības; un

| c) | ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā.

No šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas atbalstu saņem arī tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta Savienības pievienotā vērtība, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kā atspoguļots II pielikumā. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto, lai Fonda mērķu ietvaros atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus.

Tematiskā mehānisma resursu sadalījums starp dažādām prioritātēm, ciktāl iespējams, ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām tā, lai nodrošinātu Fonda mērķu sasniegšanu.

3.   Komisija sadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgajiem tīkliem, jo īpaši, lai sagatavotu un izvērtētu darba programmas Savienības darbībām, ko finansē no Fonda.

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, Komisija nodrošina, ka netiek atlasīti tie projekti, uz kuriem attiecas Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura apšauba izdevumu likumību un pareizību vai minēto projektu sniegumu.

5.   Regulas (ES) 2021/1060 23. panta un 24. panta 2. punkta nolūkos, ja finansējumu no tematiskā mehānisma īsteno dalītā pārvaldībā, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka – un Komisija novērtē, vai – paredzētās darbības neietekmē Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura apšauba izdevumu likumību un pareizību vai darbību sniegumu.

6.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām jādara pieejama tematiskajam mehānismam.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā panta 1. punktā otrajā daļā minētajam komponentam. Šādos finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām. Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem tematiskā mehānisma komponentiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 33. panta 3. punktā.

8.   Pēc 7. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var attiecīgi grozīt dalībvalstu programmas.

2. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā pārvaldībā

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro tai summai, kas minēta 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu un Regulu (ES) 2021/1060.

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu indikatīvi piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| a) | 1 127 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu;

| b) | 225 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kas minētas 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kas minētas 14. panta 1. punktā.

2.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta pilnībā, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Priekšfinansējums

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 4. punktu, ja ir pieejami līdzekļi, priekšfinansējumu attiecībā uz Fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021. gadā: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadā: 4 %;

| b) | 2022. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadā: 3 %;

| c) | 2023. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadā: 5 %;

| d) | 2024. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadā: 5 %;

| e) | 2025. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadā: 5 %;

| f) | 2026. gadā: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadā: 5 %.

2.   Ja dalībvalsts programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos maksājumus izmaksā tās pieņemšanas gadā.

12. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, kā minēts 25. pantā.

6.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no kopējiem attiecināmiem izdevumiem tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 36. panta 5. punkta b) apakšpunkta vi) punktā noteiktos ierobežojumus.

7.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no Fonda piešķirama tiem darbību veidiem, uz kuriem attiecas 1.–6. punktā minētais ieguldījums.

8.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, attiecībā uz katru darbības veidu nosaka, vai līdzfinansējuma likmi piemēro attiecībā uz:

| a) | kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu vai |
| --- | --- |

a)

kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu vai

| b) | tikai publisko ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

tikai publisko ieguldījumu.

13. pants

Dalībvalstu programmas

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmās ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un ar tām reaģē uz problēmām drošības jomā un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā uzskaitītie īstenošanas pasākumi.

Komisija dalībvalstu programmas novērtē saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 23. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos un neskarot šā panta 3. punktu, katra dalībvalsts piešķir:

| a) | vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un |
| --- | --- |

a)

vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un

| b) | vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

3.   Dalībvalsts var piešķirt mazāk nekā 2. punktā minēto minimālo procentuālo apmēru tikai tad, ja tā savā programmā sniedz detalizētu paskaidrojumu par to, kāpēc līdzekļu piešķīrums, kas ir mazāks par minēto apmēru, neapdraudētu attiecīgā mērķa sasniegšanu.

4.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstu programmu izstrādē jau agrīnā posmā un savlaicīgi tiek ņemtas vērā attiecīgo decentralizēto aģentūru zināšanas un lietpratība.

5.   Lai izvairītos no pārklāšanās, dalībvalstis apspriežas ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām par savu darbību izstrādi – jo īpaši, kad īsteno ES politikas cikla/EMPACT operatīvās darbības vai darbības, ko koordinē Kopīgā kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupa (J-CAT), – un par mācību aktivitāšu izstrādi.

6.   Komisija vajadzības gadījumā 5. iedaļā noteiktajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos var iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fonda atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

7.   Maksimums 35 % no dalībvalsts programmai paredzētā piešķīruma var izmantot aprīkojuma un transportlīdzekļu iegādei vai ar drošību saistītu iekārtu būvniecībai. Šo robežvērtību var pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

8.   Savās programmās dalībvalstis prioritāti piešķir:

| a) | saskaņotajām Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši efektīvai apmaiņai ar svarīgu un precīzu informāciju un ES informācijas sistēmu sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

saskaņotajām Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši efektīvai apmaiņai ar svarīgu un precīzu informāciju un ES informācijas sistēmu sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai;

| b) | tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 un kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

b)

tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 un kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā;

| c) | tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

c)

tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā.

9.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalsts programmu groza saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 24. pantu, lai ņemtu vērā šīs regulas 8. punkta b) apakšpunktā minētos ieteikumus.

10.   Dalībvalstis savās programmās jo īpaši cenšas iekļaut IV pielikumā uzskaitītās darbības. Lai risinātu neparedzētus vai jaunus apstākļus un lai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai grozītu IV pielikumu.

11.   Ja dalībvalsts nolemj īstenot no Fonda atbalstītu projektu trešā valstī vai saistībā ar to, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta apstiprināšanas apspriežas ar Komisiju.

12.   Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 5. punktā minētā plānošana balstās uz šīs regulas VI pielikuma 2. tabulā noteiktajiem intervences veidiem un ietver plānoto resursu provizorisku sadalījumu pēc intervences veida katrā konkrētajā mērķī, kas noteikts šīs regulas 3. panta 2. punktā.

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Saskaņā ar I pielikuma pirmās daļas 2. punktā minētajiem kritērijiem Komisija 2024. gadā piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Finansējums ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

2.   Ja vismaz 10 % no šīs regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā sākotnējā programmas piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 91. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt šīs regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu piešķīrumu tās programmai.

3.   Piešķirot līdzekļus no 8. pantā minētā tematiskā mehānisma no 2025. gada 1. janvāra, Komisija ņem vērā progresu, ko dalībvalsts panākusi Regulas (ES) 2021/1060 16. pantā minētā snieguma satvara starpposma rādītāju sasniegšanā, kā arī konstatētos trūkumus īstenošanā.

15. pants

Konkrētas darbības

1.   Papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu dalībvalsts var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ar noteikumu, ka minētais finansējums pēc tam kā tāds ir paredzēts tās programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu Fonda mērķu īstenošanu, tostarp reaģētu uz jauniem apdraudējumiem.

2.   Finansējumu konkrētām darbībām neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi.

16. pants

Darbības atbalsts

1.   Dalībvalsts var izmantot līdz 20 % no summas, kas saskaņā ar Fondu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Izmantojot darbības atbalstu, dalībvalsts ievēro Savienības acquis drošības jomā.

3.   Dalībvalsts tās programmā un gada snieguma ziņojumos, kas minēti 30. pantā, paskaidro, kā darbības atbalsta izmantošana sekmēs šīs regulas mērķu sasniegšanu. Pirms dalībvalsts programmas apstiprināšanas Komisija novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādus ieteikumus, kas sniegti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma vai citu kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, ietvaros.

4.   Darbības atbalstu koncentrē darbībām, uz kurām attiecas izdevumi, kā noteikts VII pielikumā.

5.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu nolūkā grozīt VII pielikumu attiecībā uz izdevumiem, kas ir tiesīgi saņemt darbības atbalstu.

17. pants

Starptautisko organizāciju veikto projektu pārvaldības pārbaudes un revīzijas

1.   Šis pants attiecas uz starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā un kuru sistēmas, noteikumus un procedūras Komisija ir pozitīvi novērtējusi, ievērojot minētās regulas 154. panta 4. un 7. punktu, lai netieši īstenotu no Savienības budžeta finansētas dotācijas (“starptautiskās organizācijas”).

2.   Neskarot Regulas (ES) 2021/1060 83. panta pirmās daļas a) punktu un Finanšu regulas 129. pantu, ja starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9. punktā, vadošajai iestādei netiek pieprasīts veikt pārvaldības pārbaudes, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka starptautiskā organizācija iesniedz vadošajai iestādei Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus.

3.   Neskarot Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka projekts atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un projekta atbalsta nosacījumiem.

4.   Turklāt, ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka:

| a) | ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu; |
| --- | --- |

a)

ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu;

| b) | ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem.

5.   Ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 53. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka ir izpildīti izdevumu atlīdzināšanas nosacījumi.

6.   Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos dokumentus iesniedz vadošajai iestādei kopā ar katru saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu.

7.   Saņēmējs katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz vadošajai iestādei pārskatus. Pārskatiem pievieno neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Minētajā atzinumā konstatē, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas pienācīgi un ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Minētajā atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā ir radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti pārvaldības deklarācijās, ko iesniegusi starptautiskā organizācija, tostarp informāciju par aizdomām par krāpšanu. Minētajā atzinumā sniedz apliecinājumu par to, ka izdevumi, kas iekļauti maksājumu pieprasījumos, kurus starptautiskā organizācija iesniegusi vadošajai iestādei, ir likumīgi un pareizi.

8.   Neskarot esošās iespējas veikt Finanšu regulas 127. pantā minētās papildu revīzijas, vadošā iestāde, sagatavo Regulas (ES) 2021/1060 74. panta 1. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju. Vadošā iestāde to dara, paļaujoties uz starptautiskās organizācijas sniegtajiem dokumentiem, ievērojot šā panta 2. līdz 5. un 7. punktu, nevis paļaujoties uz minētās regulas 74. panta 1. punktā minētajām pārvaldības pārbaudēm.

9.   Dokumentā, kurā izklāstīti Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 3. punktā minētie atbalsta saņemšanas nosacījumi, ietver šajā pantā izklāstītās prasības.

10.   Šā panta 2. punktu nepiemēro un tāpēc vadošajai iestādei pieprasa veikt pārvaldības pārbaudes, ja:

| a) | minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu; |
| --- | --- |

a)

minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu;

| b) | starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2.–5. un 7. punktā minētos dokumentus; vai |
| --- | --- |

b)

starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2.–5. un 7. punktā minētos dokumentus; vai

| c) | starptautiskās organizācijas iesniegtie 2.–5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

c)

starptautiskās organizācijas iesniegtie 2.–5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi.

11.   Ja projekts, kurā starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 9) punktā, ietilpst minētās regulas 79. pantā minētajā izlasē, revīzijas iestāde var veikt savu darbu, pamatojoties uz tādu darījumu apakšizlasi, kuri ir saistīti ar minēto projektu. Ja apakšizlasē tiek konstatētas kļūdas, revīzijas iestāde attiecīgā gadījumā var pieprasīt starptautiskās organizācijas revidentam novērtēt minētā projekta kļūdu pilno tvērumu un kopējo apjomu.

3. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana tiešā vai netiešā pārvaldībā

18. pants

Darbības joma

Komisija atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno vai nu tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu.

19. pants

Atbalsttiesīgi subjekti

1.   Šādi subjekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā,

| ii) | trešā valstī, kas ir uzskaitīta darba programmā, saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir uzskaitīta darba programmā, saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas ir būtiska Fonda vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas ir būtiska Fonda vajadzībām.

2.   Fiziskas personas nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētie subjekti piedalās konsorcijā, ko veido vismaz divi neatkarīgi subjekti, no kuriem vismaz viens ir iedibināts dalībvalstī.

Subjekti, kas piedalās šā punkta pirmajā daļā minētajā konsorcijā, nodrošina to, ka darbības, kurās tie piedalās, atbilst Hartā noteiktajiem principiem un veicina Fonda mērķu sasniegšanu.

20. pants

Savienības darbības

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Fondu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras saistītas ar Fonda mērķiem.

2.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā veidā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tajās var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.   Izņēmuma kārtā decentralizētās aģentūras arī var būt tiesīgas saņemt finansējumu Savienības darbību ietvaros, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir minēto decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Izvērtēšanas komitejas locekļi, kas novērtē priekšlikumus, kas minēti Finanšu regulas 150. pantā, var būt ārējie eksperti.

6.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas (ES) 2021/695 37. panta 7. punktu.

21. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar Fondu veic atbilstīgi Regulai (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļai.

22. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 35. pantu Fonds var atbalstīt tehnisko palīdzību, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, ar finansējuma likmi 100 % apmērā.

23. pants

Revīzijas

Ievērojot Finanšu regulas 127. pantu, vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības ieguldījuma izmantošanu.

24. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minētā finansējuma izcelsmi un nodrošina tā pamanāmību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga, jēgpilna un samērīga. Savienības finansējuma pamanāmība ir jānodrošina un šāda informācija ir jāsniedz, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad šāda informācijas publiskošana nav iespējama vai lietderīga vai kad šādas informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai persondatu aizsardzības apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, Savienības finansējuma saņēmēji, īstenojot publisku saziņu par attiecīgo darbību, norāda minētā finansējuma izcelsmi un iekļauj ES emblēmu.

2.   Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Fondu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar Fondu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

Fondam piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar Fonda mērķiem.

3.   Komisija publicē 8. pantā minētās tematiskā mehānisma darba programmas. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija Finanšu regulas 38. panta 2. punktā minēto informāciju publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē un minēto informāciju regulāri atjaunina. Minēto informāciju publicē atvērtā mašīnlasāmā formātā; tas ļauj datus šķirot, meklēt, izgūt un salīdzināt.

4. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā

25. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai reaģētu uz steidzamām un konkrētām vajadzībām pienācīgi pamatotās ārkārtas situācijās.

Reaģējot uz šādām pienācīgi pamatotām ārkārtas situācijām, Komisija var sniegt ārkārtas palīdzību pieejamo resursu robežās.

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko decentralizētajām aģentūrām piešķir tieši.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ar noteikumu, ka šī ārkārtas palīdzība pēc tam kā tāda ir paredzēta dalībvalsts programmā. Minēto finansējumu neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija ar dalībvalsts programmas grozīšanu to ir apstiprinājusi. Ja līdzekļi ir pieejami, priekšfinansējums ārkārtas palīdzībai var sasniegt 95 % no Savienības ieguldījuma.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma minētajai darbībai iesniegšanas dienas, ar noteikumu, ka minētie izdevumi nav radušies pirms 2021. gada 1. janvāra.

6.   Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu, ka ārkārtas palīdzībai resursi ir pieejami savlaicīgi, Komisija var atsevišķi pieņemt Finanšu regulas 110. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz ārkārtas palīdzību, izmantojot nekavējoties piemērojamu īstenošanas aktu saskaņā ar 33. panta 4. punktā minēto procedūru. Šāds akts paliek spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

26. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kura saskaņā ar Fondu ir saņēmusi finansējumu, var saņemt finansējumu arī no citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības Fondiem, ar noteikumu, ka finansējums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Ieguldījumam, ko darbībai piešķir no kādas Savienības programmas, piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 73. panta 4. punktu Eiropas Reģionālās attīstības fonds vai Eiropas Sociālais fonds Plus var atbalstīt darbības, kurām piešķirta izcilības zīmoga zīme, kā definēts minētās regulas 2. panta 45) punktā. Lai darbībām varētu piešķirt izcilības zīmoga zīmi, tām jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | tās ir izvērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tās ir izvērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

5. IEDAĻA

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

27. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas Komisijai noteiktas, ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta iii) punktu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz informāciju par sniegumu, izmantojot šīs regulas V pielikumā uzskaitītos galvenos snieguma rādītājus.

2.   Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus minētajā pielikumā uzskaitītajos galvenajos snieguma rādītājos.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par Fonda virzību uz 3. panta 2. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

4.   Sistēma ziņošanai par sniegumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Fonda virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par projekta informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm. Jebkuru grozījumu VIII pielikumā piemēro tikai tiem projektiem, kuri atlasīti pēc minētā grozījuma stāšanās spēkā.

28. pants

Ziņošana par tematisko mehānismu

Komisija ziņo par 8. pantā minētā tematiskā mehānisma izmantošanu un sadalījumu starp tā komponentiem, tostarp par atbalstu, kas sniegts darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām saskaņā ar Savienības darbībām. Ja Eiropas Parlaments, pamatojoties uz tam sniegto informāciju, sniedz ieteikumus darbībām, kas jāatbalsta saskaņā ar tematisko mehānismu, Komisija cenšas šādus ieteikumus ņemt vērā.

29. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veic šīs regulas vidusposma izvērtēšanu. Papildus Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 1. punktā paredzētajam vidusposma izvērtēšanā novērtē:

| a) | Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 30. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 30. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus;

| b) | Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti;

| c) | II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību; |
| --- | --- |

c)

II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību;

| d) | koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

d)

koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

| e) | saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību.

Minētajā vidusposma izvērtēšanā ņem vērā retrospektīvas izvērtēšanas rezultātus par Iekšējās drošības fonda ietekmi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.

2.   Papildus Regulas (ES) 2021/1060 45. panta 2. punktā paredzētajam retrospektīvajā izvērtēšanā iekļauj šā panta 1. punktā uzskaitītos elementus. Turklāt izvērtē Fonda ietekmi.

3.   Vidusposma izvērtēšanu un retrospektīvo izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp attiecīgā gadījumā šīs regulas pārskatīšanā.

4.   Komisija nodrošina, ka izvērtējumos neiekļauj tādu informāciju, kuras izplatīšana var apdraudēt drošības operācijas.

5.   Vidusposma izvērtēšanā un retrospektīvajā izvērtēšanā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību izvērtēšanai, kuras veic kopā ar trešām valstīm vai kuras tiek veiktas trešās valstīs vai saistībā ar tām saskaņā ar 13. panta 11. punktu un 19. pantu.

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

30. pants

Gada snieguma ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada 15. februārim, turpinot līdz 2031. gadam un to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 41. panta 7. punktā.

Ziņošanas laikposms aptver Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 29) punktā definēto grāmatvedības gadu, kas ir pēdējais pirms ziņojuma iesniegšanas gada. Ziņojums, kas ir iesniegts līdz 2023. gada 15. februārim, aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Gada snieguma ziņojumos jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, kurā ir ņemti vērā jaunākie dati, kā prasīts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, kurā ir ņemti vērā jaunākie dati, kā prasīts Regulas (ES) 2021/1060 42. pantā;

| b) | jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas Fonda īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas Fonda īstenošanu;

| c) | papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām; |
| --- | --- |

c)

papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām;

| d) | dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| e) | komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu;

| f) | piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

f)

piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu;

| g) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to. |
| --- | --- |

g)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to.

Gada snieguma ziņojumā tiek iekļauts visu šā punkta pirmajā daļā izklāstīto jautājumu kopsavilkums. Komisija nodrošina, lai dalībvalstu sniegtie kopsavilkumi tiktu pārtulkoti visās Savienības oficiālajās valodās un tiktu darīti publiski pieejami.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada snieguma ziņojumu saņemšanas dienas var sniegt apsvērumus par tiem. Ja Komisija līdz minētā termiņa beigām nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Komisija sava tīmekļa vietnē ievieto saites uz tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulas (ES) 2021/1060 49. panta 1. punktā.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada snieguma ziņojuma paraugu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

31. pants

Uzraudzība un ziņošana dalītā pārvaldībā

1.   Uzraudzībā un ziņošanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 IV sadaļu pēc vajadzības izmanto šīs regulas VI pielikumā izklāstītos intervences veidu kodus. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   Šīs regulas VIII pielikumā izklāstītos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punktu, 22. un 42. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 13. panta 10. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 5. punktā un 31. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. panta 10. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 5. punktā un 31. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 13. panta 10. punktu, 16. panta 5. punktu, 27. panta 2. un 5. punktu vai 31. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

33. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Iekšlietu fondu komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/1148 32. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

34. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kuras uzsāktas, ievērojot Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu laikposmam no 2014.–2020. gadam (“Iekšējās drošības fonda policijas instruments”), kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 513/2014. Minētajām darbībām līdz to slēgšanai turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 513/2014.

2.   No Fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Fondu un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu.

3.   Saskaņā ar Finanšu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu tiek atbalstītas tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par attiecināmām tiesīgām saņemt finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

4.   Dalībvalstis pēc 2021. gada 1. janvāra var turpināt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 atbalstīt projektu, kurš atlasīts un uzsākts, ievērojot Regulu (ES) Nr. 513/2014, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- |

a)

projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR;

| c) | atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060;

| d) | projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060; |
| --- | --- |

d)

projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/1060;

| e) | dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim.

Šīs regulas un Regulas (ES) 2021/1060 noteikumus piemēro projekta otrajam posmam, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

Šo punktu piemēro tikai tiem projektiem, kas ir atlasīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, ievērojot Regulu (ES) Nr. 514/2014.

35. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2021. gada 7. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  OV C 62, 15.2.2019., 189. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 268, 6.7.2021., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 48. lpp.).

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

5

acquis

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1077 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (OV L 234, 2.7.2021., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgu pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/692 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/693 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido programmu “Tiesiskums” un atceļ Regulu (ES) Nr. 1382/2013 (OV L 156, 5.5.2021., 21. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

12

InvestEU

(13)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

OLAF

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

18

EPPO

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

19

(20)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

20

(21)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(22)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

25

(26)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

26

(27)  Padomes Lēmums 2009/902/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI (OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.).

27

EUCPN

(28)  Padomes Pamatlēmums 2008/841/TI (2008. gada 24. oktobris) par cīņu pret organizēto noziedzību (OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.).

29

---

I PIELIKUMS

KRITĒRIJI FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANAI DALĪBVALSTU PROGRAMMĀM

Regulas 10. pantā minētos budžeta resursus piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| 1) | plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij piešķir vienreizēju fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1)

plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij piešķir vienreizēju fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā;

| 2) | atlikušie 10. pantā minētie budžeta resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:






  a) | 45 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir apgriezti proporcionāli katras dalībvalsts iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju); |
| --- | --- | --- |

2)

atlikušie 10. pantā minētie budžeta resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:

a)

45 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir apgriezti proporcionāli katras dalībvalsts iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju);

| b) | 40 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitam; |
| --- | --- |

b)

40 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitam;

| c) | 15 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts teritorijas lielumam. |
| --- | --- |

c)

15 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts teritorijas lielumam.

Pirmās daļas 2. punktā minēto atlikušo budžeta resursu sākotnējā piešķīruma pamatā ir ikgadējie statistikas dati, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri aptver 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas vajadzībām atsauces skaitļu pamatā ir ikgadējie statistikas dati, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri aptver 2023. gadu. Ja dalībvalsts nav iesniegusi Komisijai (Eurostat) datus par attiecīgo gadu, Komisija tā vietā par minēto dalībvalsti var izmantot jaunākos pieejamos statistikas datus par laiku pirms attiecīgā gada.

---

II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

1.

| a) | nodrošināt vienādu Savienības acquis piemērošanu drošības jomā, atbalstot attiecīgās informācijas apmaiņu (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un SIS II palīdzību), tostarp, īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā vai citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt vienādu Savienības acquis piemērošanu drošības jomā, atbalstot attiecīgās informācijas apmaiņu (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un SIS II palīdzību), tostarp, īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā vai citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos;

| b) | izveidot, pielāgot un uzturēt ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, tostarp nodrošināt to sadarbspēju, un izstrādāt konstatēto trūkumu novēršanai piemērotus instrumentus; |
| --- | --- |

b)

izveidot, pielāgot un uzturēt ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, tostarp nodrošināt to sadarbspēju, un izstrādāt konstatēto trūkumu novēršanai piemērotus instrumentus;

| c) | aktīvāk izmantot ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, nodrošinot to, ka tām tiek sniegti augstas kvalitātes dati; un |
| --- | --- |

c)

aktīvāk izmantot ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, nodrošinot to, ka tām tiek sniegti augstas kvalitātes dati; un

| d) | atbalstīt attiecīgus valsts pasākumus, tostarp ar drošību saistītu valsts datubāzu savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos un ja tas ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt attiecīgus valsts pasākumus, tostarp ar drošību saistītu valsts datubāzu savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos un ja tas ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķu īstenošanai.

2.

| a) | palielināt tādu tiesībaizsardzības operāciju skaitu, kurās iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis, tostarp vajadzības gadījumā operāciju skaitu, kurās iesaistīti citi attiecīgie dalībnieki, jo īpaši sekmējot un uzlabojot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām; |
| --- | --- |

a)

palielināt tādu tiesībaizsardzības operāciju skaitu, kurās iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis, tostarp vajadzības gadījumā operāciju skaitu, kurās iesaistīti citi attiecīgie dalībnieki, jo īpaši sekmējot un uzlabojot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām;

| b) | uzlabot kompetento iestāžu koordināciju un palielināt sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; un |
| --- | --- |

b)

uzlabot kompetento iestāžu koordināciju un palielināt sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; un

| c) | uzlabot aģentūru sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī sadarbību valsts līmenī starp kompetentajām iestādēm katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzlabot aģentūru sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī sadarbību valsts līmenī starp kompetentajām iestādēm katrā dalībvalstī.

3.

| a) | palielināt apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un starp tām, tostarp vietējā līmenī, un ar trešām valstīm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

palielināt apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un starp tām, tostarp vietējā līmenī, un ar trešām valstīm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| b) | izmantot sinerģijas, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas un apmainoties ar paraugpraksi, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgu operāciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

izmantot sinerģijas, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas un apmainoties ar paraugpraksi, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgu operāciju veikšanai;

| c) | sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumos cietušos, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumos cietušos, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| d) | iegādāties attiecīgu aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas mācību iestādes un citu būtisku ar drošību saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, noturību un sabiedrības informētību un pienācīgu reaģēšanu attiecībā uz drošības apdraudējumiem; un |
| --- | --- |

d)

iegādāties attiecīgu aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas mācību iestādes un citu būtisku ar drošību saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, noturību un sabiedrības informētību un pienācīgu reaģēšanu attiecībā uz drošības apdraudējumiem; un

| e) | aizsargāt kritisko infrastruktūru pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, atklājot, novērtējot un likvidējot ievainojamību. |
| --- | --- |

e)

aizsargāt kritisko infrastruktūru pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, atklājot, novērtējot un likvidējot ievainojamību.

---

III PIELIKUMS

ATBALSTA TVĒRUMS

Ievērojot tā mērķus, ar Fondu var atbalstīt, inter alia, šāda veida darbības:

| a) | tādu IKT sistēmu izveide, pielāgošana un uzturēšana, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas komponentu un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

a)

tādu IKT sistēmu izveide, pielāgošana un uzturēšana, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas komponentu un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana;

| b) | Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs ar drošību saistītu informācijas sistēmu jomā, tostarp attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un datu drošību; |
| --- | --- |

b)

Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs ar drošību saistītu informācijas sistēmu jomā, tostarp attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un datu drošību;

| c) | operatīvās ES politikas cikla/EMPACT darbības; |
| --- | --- |

c)

operatīvās ES politikas cikla/EMPACT darbības;

| d) | darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reaģēšanu uz krīzi un sasaista esošās nozarei raksturīgās spējas, speciālo zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un kibernoziegumu jomā; |
| --- | --- |

d)

darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reaģēšanu uz krīzi un sasaista esošās nozarei raksturīgās spējas, speciālo zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un kibernoziegumu jomā;

| e) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā; |
| --- | --- |

e)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā;

| f) | darbības, kas uzlabo noturību attiecībā uz jauniem apdraudējumiem, tostarp nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem, bezpilota gaisa kuģu sistēmu ļaunprātīgu izmantošanu un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem; |
| --- | --- |

f)

darbības, kas uzlabo noturību attiecībā uz jauniem apdraudējumiem, tostarp nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem, bezpilota gaisa kuģu sistēmu ļaunprātīgu izmantošanu un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem;

| g) | atbalsta sniegšana tematiskiem vai transversāliem specializēto valsts vienību un valsts kontaktpunktu tīkliem nolūkā vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zinātības, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

g)

atbalsta sniegšana tematiskiem vai transversāliem specializēto valsts vienību un valsts kontaktpunktu tīkliem nolūkā vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zinātības, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un speciālās zināšanas;

| h) | attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītošana un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, sadarbībā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, tostarp izglītību un apmācību attiecībā uz novēršanas politiku, īpašu uzsvaru liekot uz pamattiesībām un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

h)

attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītošana un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, sadarbībā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, tostarp izglītību un apmācību attiecībā uz novēršanas politiku, īpašu uzsvaru liekot uz pamattiesībām un nediskrimināciju;

| i) | sadarbība ar privāto sektoru, piemēram, cīņā pret kibernoziedzību, nolūkā vairot uzticēšanos un uzlabot koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību; |
| --- | --- |

i)

sadarbība ar privāto sektoru, piemēram, cīņā pret kibernoziedzību, nolūkā vairot uzticēšanos un uzlabot koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību;

| j) | darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieejas un novēršanas politiku, kā arī aktivitātes ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā; |
| --- | --- |

j)

darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieejas un novēršanas politiku, kā arī aktivitātes ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā;

| k) | aprīkojuma, transportlīdzekļu, sakaru sistēmu un ar drošību saistītu iekārtu finansēšana; |
| --- | --- |

k)

aprīkojuma, transportlīdzekļu, sakaru sistēmu un ar drošību saistītu iekārtu finansēšana;

| l) | tāda personāla izmaksu finansēšana, kurš ir iesaistīts Fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls. |
| --- | --- |

l)

tāda personāla izmaksu finansēšana, kurš ir iesaistīts Fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls.

---

IV PIELIKUMS

DARBĪBAS, KAS MINĒTAS 12. PANTA 3. PUNKTĀ UN 13. PANTA 10. PUNKTĀ

1)

Projekti, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju un cīnīties pret to

2)

Projekti, kuru mērķis ir uzlabot ES informācijas sistēmu un valsts IKT sistēmu sadarbspēju, ciktāl tas ir paredzēts Savienības vai dalībvalsts tiesību aktos

3)

Projekti, kuru mērķis ir ES politikas cikla/EMPACT operatīvo darbību ietvaros cīnīties pret būtiskākajiem smagās un organizētās noziedzības radītajiem draudiem

4)

Projekti, kuru mērķis ir novērst un apkarot kibernoziedzību, jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, un noziegumus, kuros internets ir galvenā pierādījumu vākšanas platforma

5)

Projekti, kuru mērķis ir uzlabot kritiskās infrastruktūras drošību un noturību

---

V PIELIKUMS

GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 1. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

| 1. | To IKT sistēmu skaits, kas padarītas sadarbspējīgas dalībvalstīs/ar ES un decentralizētām informācijas sistēmām, kas saistītas ar drošību/ar starptautiskām datubāzēm |
| --- | --- |

1.

| 2. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izveidojušas jaunus vai pielāgojušas pastāvošos informācijas apmaiņas mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm/Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām/trešām valstīm/starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

2.

| 3. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

3.

| 4. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētājā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

4.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

| 5. | Aplēstā saistībā ar pārrobežu operācijām iesaldēto aktīvu vērtība |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto nelikumīgo narkotisko vielu daudzums pēc produkta veida (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto ieroču daudzums pēc ieroču veida (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izstrādājušas/pielāgojušas pastāvošos mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus sadarbībai ar citām dalībvalstīm/Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām/trešām valstīm/starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārrobežu operācijās iesaistīto darbinieku skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Īstenoto Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits |
| --- | --- |

10.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā

| 11. | Radikalizācijas novēršanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

11.

| 12. | Liecinieku un trauksmes cēlēju aizsardzībai/atbalstīšanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kritiskās infrastruktūras/sabiedrisko vietu skaits, kurām ir jaunas/pielāgotas ierīces aizsardzībai pret risku drošības jomā |
| --- | --- |

13.

| 14. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

14.

| 15. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Narkotiku veidu sadalījums (pamatojoties uz kategorijām, kas izmantotas ziņojumos par nelegālajām narkotikām – ES ziņojumā par narkotiku tirgiem, Eiropas ziņojumā par narkotikām, kā arī EMCDDA statistikas biļetenā):

| — | kanabiss, |
| --- | --- |

—

kanabiss,

| — | opioīdi, tostarp heroīns, |
| --- | --- |

—

opioīdi, tostarp heroīns,

| — | kokaīns, |
| --- | --- |

—

kokaīns,

| — | sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA, |
| --- | --- |

—

sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA,

| — | jaunas psihoaktīvas vielas, |
| --- | --- |

—

jaunas psihoaktīvas vielas,

| — | citas nelegālas narkotikas. |
| --- | --- |

—

citas nelegālas narkotikas.

(2)  Ieroču veidu sadalījums (pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, proti, Padomes Direktīvu 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Ierosinātās kategorijas ir vienkāršotas salīdzinājumā ar tām kategorijām, kas minētas Direktīvas 91/477/EEK I pielikumā, un atbilst tām kategorijām Šengenas Informācijas sistēmā, ko izmanto valsts iestādes):

| — | kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.), |
| --- | --- |

—

kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.),

| — | citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči), |
| --- | --- |

—

citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči),

| — | citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči). |
| --- | --- |

—

citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči).

---

VI PIELIKUMS

INTERVENCES VEIDI

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

| 001 | TER – Teroristu finansēšanas apkarošana |
| --- | --- |
| 002 | TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana |
| 003 | TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un noturība |
| 004 | TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un noturība |
| 005 | TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas |
| 006 | TER – Sprāgstvielas |
| 007 | TER – Krīžu pārvarēšana |
| 008 | TER – Citi |
| 009 | OC – Korupcija |
| 010 | OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi |
| 011 | OC – Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana |
| 012 | OC – Narkotiskās vielas |
| 013 | OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība |
| 014 | OC – Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība |
| 015 | OC – Cilvēku tirdzniecība |
| 016 | OC – Migrantu kontrabanda |
| 017 | OC – Noziegumi pret vidi |
| 018 | OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā |
| 019 | OC – Citi |
| 020 | CC – Kibernoziedzība – Citi |
| 021 | CC – Kibernoziedzība – Novēršana |
| 022 | CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 023 | CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem |
| 024 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana |
| 025 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 026 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem |
| 027 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana, tostarp attēlu, kurā redzama bērnu seksuālā izmantošana, un bērnu pornogrāfijas izplatīšana |
| 028 | CC – Citi |
| 029 | GEN –Informācijas apmaiņa |
| 030 | GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti) |
| 031 | GEN –Tiesu ekspertīze |
| 032 | GEN – Cietušo atbalsts |
| 033 | GEN – Darbības atbalsts |
| 034 | TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija |
| 035 | TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole |
| 036 | TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana |
| 037 | TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana |

001

TER – Teroristu finansēšanas apkarošana

002

TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana

003

TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un noturība

004

TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un noturība

005

TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas

006

TER – Sprāgstvielas

007

TER – Krīžu pārvarēšana

008

TER – Citi

009

OC – Korupcija

010

OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi

011

OC – Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

012

OC – Narkotiskās vielas

013

OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība

014

OC – Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība

015

OC – Cilvēku tirdzniecība

016

OC – Migrantu kontrabanda

017

OC – Noziegumi pret vidi

018

OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā

019

OC – Citi

020

CC – Kibernoziedzība – Citi

021

CC – Kibernoziedzība – Novēršana

022

CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana

023

CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem

024

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana

025

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana

026

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem

027

CC – Bērnu seksuāla izmantošana, tostarp attēlu, kurā redzama bērnu seksuālā izmantošana, un bērnu pornogrāfijas izplatīšana

028

CC – Citi

029

GEN –Informācijas apmaiņa

030

GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti)

031

GEN –Tiesu ekspertīze

032

GEN – Cietušo atbalsts

033

GEN – Darbības atbalsts

034

TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija

035

TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

036

TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana

037

TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU

| 001 | IKT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte (izņemot aprīkojumu) |
| --- | --- |
| 002 | Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas |
| 003 | Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas |
| 004 | Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana |
| 005 | Apmācība |
| 006 | Paraugprakses apmaiņa, semināri, konferences, sarīkojumi, izpratnes veidošanas kampaņas, komunikācijas aktivitātes |
| 007 | Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi |
| 008 | Aprīkojums |
| 009 | Transportlīdzekļi |
| 010 | Ēkas, objekti |
| 011 | Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi |

001

IKT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte (izņemot aprīkojumu)

002

Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas

003

Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas

004

Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana

005

Apmācība

006

Paraugprakses apmaiņa, semināri, konferences, sarīkojumi, izpratnes veidošanas kampaņas, komunikācijas aktivitātes

007

Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi

008

Aprīkojums

009

Transportlīdzekļi

010

Ēkas, objekti

011

Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU

| 001 | Darbības, uz kurām attiecas 12. panta 1. punkts |
| --- | --- |
| 002 | Konkrētas darbības |
| 003 | IV pielikumā uzskaitītās darbības |
| 004 | Darbības atbalsts |
| 005 | Ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā |

001

Darbības, uz kurām attiecas 12. panta 1. punkts

002

Konkrētas darbības

003

IV pielikumā uzskaitītās darbības

004

Darbības atbalsts

005

Ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTU TĒMU DIMENSIJU

| 001 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| --- | --- |
| 002 | Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām |
| 003 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā |
| 004 | Neviens no minētajiem |

001

Sadarbība ar trešām valstīm

002

Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām

003

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā

004

Neviens no minētajiem

---

VII PIELIKUMS

IZDEVUMI, KAS TIESĪGI SAŅEMT DARBĪBAS ATBALSTU

1.

| a) | tādu ar drošību saistītu ES un – attiecīgā gadījumā – valsts IKT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

a)

tādu ar drošību saistītu ES un – attiecīgā gadījumā – valsts IKT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

2.

| a) | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

a)

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

3.

| a) | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

a)

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

4.

Izdevumiem par darbībām, kas nav atbalsttiesīgas saskaņā ar 5. panta 5. punktu, finansējumu nepiešķir.

---

VIII PIELIKUMS

IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 3. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits mācību aktivitātēs |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ekspertu sanāksmju/semināru/mācību apmeklējumu skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izveidoto/pielāgoto/uzturēto IKT sistēmu skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

4.

Rezultātu rādītāji

| 5. | To IKT sistēmu skaits, kas padarītas sadarbspējīgas dalībvalstīs/ar ES un decentralizētām informācijas sistēmām, kas saistītas ar drošību/ar starptautiskām datubāzēm |
| --- | --- |

5.

| 6. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izveidojušas jaunus vai pielāgojušas pastāvošos informācijas apmaiņas mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm/Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām/trešām valstīm/starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācības ir noderīgas viņu darbam |
| --- | --- |

7.

| 8. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

8.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Pārrobežu operāciju skaits, atsevišķi norādot:






  1.1. | kopēju izmeklēšanas grupu skaitu |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

kopēju izmeklēšanas grupu skaitu

| 1.2. | operatīvo ES politikas cikla/EMPACT darbību skaitu |
| --- | --- |

1.2.

operatīvo ES politikas cikla/EMPACT darbību skaitu

| 2. | Ekspertu sanāksmju/semināru/mācību apmeklējumu/kopīgu nodarbību skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pārrobežu operāciju nolūkiem iegādāto transportlīdzekļu skaits |
| --- | --- |

4.

Rezultātu rādītāji

| 5. | Aplēstā saistībā ar pārrobežu operācijām iesaldēto aktīvu vērtība |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto nelikumīgo narkotisko vielu daudzums pēc produkta veida (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto ieroču daudzums pēc ieroču veida (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izstrādājušas/pielāgojušas pastāvošos mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus sadarbībai ar citām dalībvalstīm/Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām/trešām valstīm/starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārrobežu operācijās iesaistīto darbinieku skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Īstenoto Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits |
| --- | --- |

10.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits mācību aktivitātēs |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apmaiņas programmu/semināru/mācību apmeklējumu skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iegādāto transportlīdzekļu skaits |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uzbūvēto/iegādāto/modernizēto infrastruktūras vienību/drošības jomā relevantu objektu/rīku/mehānismu skaits |
| --- | --- |

5.

| 6. | Noziedzības novēršanas projektu skaits |
| --- | --- |

6.

| 7. | To projektu skaits, ar kuriem palīdz noziegumos cietušajiem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Noziegumos cietušo skaits, kuriem ir palīdzēts |
| --- | --- |

8.

Rezultātu rādītāji

| 9. | Radikalizācijas novēršanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liecinieku un trauksmes cēlēju aizsardzībai/atbalstīšanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kritiskās infrastruktūras/sabiedrisko vietu skaits, kurām ir jaunas/pielāgotas ierīces aizsardzībai pret risku drošības jomā |
| --- | --- |

11.

| 12. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

12.

| 13. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Narkotiku veidu sadalījums (pamatojoties uz kategorijām, kas izmantotas ziņojumos par nelegālajām narkotikām – ES ziņojumā par narkotiku tirgiem, Eiropas ziņojumā par narkotikām, kā arī EMCDDA statistikas biļetenā):

| — | kanabiss, |
| --- | --- |

—

kanabiss,

| — | opioīdi, tostarp heroīns, |
| --- | --- |

—

opioīdi, tostarp heroīns,

| — | kokaīns, |
| --- | --- |

—

kokaīns,

| — | sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA, |
| --- | --- |

—

sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA,

| — | jaunas psihoaktīvas vielas, |
| --- | --- |

—

jaunas psihoaktīvas vielas,

| — | citas nelegālas narkotikas. |
| --- | --- |

—

citas nelegālas narkotikas.

(2)  Ieroču veidu sadalījums (pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, proti, Padomes Direktīvu 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Ierosinātās kategorijas ir vienkāršotas salīdzinājumā ar tām kategorijām, kas minētas Direktīvas 91/477/EEK I pielikumā, un atbilst tām kategorijām Šengenas Informācijas sistēmā, ko izmanto valstu iestādes):

| — | kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.), |
| --- | --- |

—

kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.),

| — | citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči), |
| --- | --- |

—

citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči),

| — | citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči). |
| --- | --- |

—

citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči).

---