# Europos Sąjungos L 226/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 226 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. birželio 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 226

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. birželio 25d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2021/1032 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo papildomu laikotarpiu | 1 |
| | * | 2020 m. lapkričio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2020 dėl bendrų darbo procedūrų (BDP) priėmimo [2021/1033] | 2 |
| | * | 2020 m. lapkričio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2020 dėl Susitarimo I ir II priedų pakeitimo ir susiejimo techninių standartų priėmimo (2021/1034) | 16 |
| | * | 2021 m. birželio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1035, kuriuo dėl leidimo turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje, įgalioto pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra tam tikrų genetiškai modifikuotų kukurūzų, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, iš dalies keičiami Įgyvendinimo sprendimai 2013/648/ES ir 2013/650/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4317)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | 2021 m. birželio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1036, kuriuo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4325)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2021 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1037 dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis | 36 |
| | * | 2021 m. birželio 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1038, kuriuo pagal Sprendimą 2008/477/EB Nyderlandų Karalystei suteikiamas pereinamasis laikotarpis 2500–2690 MHz dažnių juostoje taikytinoms techninėms sąlygoms atnaujinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4433) | 38 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas (ES) 2021/1032 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo papildomu laikotarpiu

1

*

2020 m. lapkričio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2020 dėl bendrų darbo procedūrų (BDP) priėmimo [2021/1033]

2

*

2020 m. lapkričio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2020 dėl Susitarimo I ir II priedų pakeitimo ir susiejimo techninių standartų priėmimo (2021/1034)

16

*

2021 m. birželio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1035, kuriuo dėl leidimo turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje, įgalioto pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra tam tikrų genetiškai modifikuotų kukurūzų, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, iš dalies keičiami Įgyvendinimo sprendimai 2013/648/ES ir 2013/650/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4317)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4317)

1

31

*

2021 m. birželio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1036, kuriuo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4325)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4325)

1

34

*

2021 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1037 dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis

36

*

2021 m. birželio 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1038, kuriuo pagal Sprendimą 2008/477/EB Nyderlandų Karalystei suteikiamas pereinamasis laikotarpis 2500–2690 MHz dažnių juostoje taikytinoms techninėms sąlygoms atnaujinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4433)

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4433)

38

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2021 m. kovo 15 d. EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 130/2021, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 10 protokolas dėl tikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, supaprastinimo [2021/1039] | 41 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2021 m. kovo 15 d. EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 130/2021, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 10 protokolas dėl tikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, supaprastinimo [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/1

---

EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS (ES) 2021/1032

2021 m. balandžio 27 d.

dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti įgaliojimų laiko pratęsimo papildomu laikotarpiu

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. sprendimą (ES) 2020/1089 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti sudarymo, komiteto įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. sprendimą (ES) 2020/1089 dėl Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti sudarymo, komiteto įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. Sprendimą (ES) 2021/429, kuriuo pratęsiamas Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti įgaliojimų laikas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. Sprendimą (ES) 2021/429, kuriuo pratęsiamas Tyrimo komiteto įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, nagrinėti įgaliojimų laikas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 208 straipsnio 11 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 208 straipsnio 11 dalį,

| A. | kadangi tyrimo komitetas paprašė antrą kartą pratęsti įgaliojimų laiką, kad galėtų visapusiškai ir tinkamai įgyvendinti savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi tyrimo komitetas paprašė antrą kartą pratęsti įgaliojimų laiką, kad galėtų visapusiškai ir tinkamai įgyvendinti savo įgaliojimus;

| 1. | nusprendžia pratęsti tyrimo komiteto įgaliojimus papildomam trijų mėnesių laikotarpiui. |
| --- | --- |

1.

nusprendžia pratęsti tyrimo komiteto įgaliojimus papildomam trijų mėnesių laikotarpiui.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  OL L 113, 1995 5 19, p. 1.

1

(2)  
  OL L 239 I, 2020 7 24, p. 1.

2

(3)  
  OL L 86, 2021 3 12, p. 1.

3

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/2

---

EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU DĖL JŲ ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMŲ SUSIEJIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2020

2020 m. lapkričio 5 d.

dėl bendrų darbo procedūrų (BDP) priėmimo [2021/1033]

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 3 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2019 (2) Susitarimo I ir II priedai buvo iš dalies pakeisti ir taip buvo įvykdytos Susitarime nustatytos susiejimo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2019 (2) Susitarimo I ir II priedai buvo iš dalies pakeisti ir taip buvo įvykdytos Susitarime nustatytos susiejimo sąlygos;

| (2) | Jungtiniam komitetui priėmus Sprendimą Nr. 2/2019, Susitarimo šalys, vadovaudamosi Susitarimo 21 straipsnio 3 dalimi, apsikeitė ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais, nes, jų manymu, visos Susitarime apibrėžtos susiejimo sąlygos buvo įvykdytos; |
| --- | --- |

(2)

Jungtiniam komitetui priėmus Sprendimą Nr. 2/2019, Susitarimo šalys, vadovaudamosi Susitarimo 21 straipsnio 3 dalimi, apsikeitė ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais, nes, jų manymu, visos Susitarime apibrėžtos susiejimo sąlygos buvo įvykdytos;

| (3) | pagal Susitarimo 21 straipsnio 4 dalį Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

pagal Susitarimo 21 straipsnio 4 dalį Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.;

| (4) | pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, atsižvelgdami į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų nustatyti bendras darbo procedūras (toliau – BDP), susijusias su techniniais ar kitais klausimais, kurie yra būtini jungties tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, SSTL) veikimui užtikrinti. BDP turėtų įsigalioti, kai jas sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas; |
| --- | --- |

(4)

pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, atsižvelgdami į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų nustatyti bendras darbo procedūras (toliau – BDP), susijusias su techniniais ar kitais klausimais, kurie yra būtini jungties tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, SSTL) veikimui užtikrinti. BDP turėtų įsigalioti, kai jas sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas;

| (5) | pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį Jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų susitarti dėl techninių gairių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas Susitarimo įgyvendinimas, įskaitant techninius ar kitus klausimus, būtinus jungties veikimui užtikrinti. Technines gaires gali parengti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį sudaryta darbo grupė. Į darbo grupę turėtų būti įtraukti bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius; ji turėtų padėti Jungtiniam komitetui vykdyti Susitarimo 13 straipsnyje nurodytas funkcijas; |
| --- | --- |

(5)

pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį Jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų susitarti dėl techninių gairių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas Susitarimo įgyvendinimas, įskaitant techninius ar kitus klausimus, būtinus jungties veikimui užtikrinti. Technines gaires gali parengti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį sudaryta darbo grupė. Į darbo grupę turėtų būti įtraukti bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius; ji turėtų padėti Jungtiniam komitetui vykdyti Susitarimo 13 straipsnyje nurodytas funkcijas;

| (6) | atsižvelgiant į techninį gairių pobūdį ir tai, kad jas reikės koreguoti atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengtos techninės gairės turėtų būti teikiamos Jungtiniam komitetui susipažinti arba, jei reikia, patvirtinti, |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į techninį gairių pobūdį ir tai, kad jas reikės koreguoti atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengtos techninės gairės turėtų būti teikiamos Jungtiniam komitetui susipažinti arba, jei reikia, patvirtinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Patvirtinamos prie šio sprendimo pridėtos bendros darbo procedūros (toliau – BDP).

2 straipsnis

Vadovaujantis Susitarimo 12 straipsnio 5 dalimi, sudaroma darbo grupė. Ji padeda Jungtiniam komitetui užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, tarp kitų dalykų – parengti BDP įgyvendinti reikalingas technines gaires.

Į darbo grupę įtraukiamas bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. lapkričio 5 d.

Jungtinio komiteto vardu

Europos Sąjungos sekretorė

Maja-Alexandra DITTEL

Pirmininkė

Beatriz YORDI

Šveicarijos sekretorė

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  OL L 322, 2017 12 7, p. 3.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2019, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo I ir II priedai (OL L 314, 2020 9 29, p. 68).

2

---

PRIEDAS

Bendros darbo procedūros (BDP) pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo 3 straipsnio 6 dalį

LAIKINO SPRENDIMO ĮGYVENDINIMO PROCEDŪROS

1.   Sąvokų žodynėlis

1-1 lentelė

Santrumpos ir apibrėžtys

| Santrumpa arba sąvoka | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Skaitmeninį sertifikatą teikianti organizacija | Skaitmeninius sertifikatus išduodantis subjektas |
| ŠK | Šveicarijos Konfederacija |
| ATLPS | Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema |
| ES | Europos Sąjunga |
| IVG | Incidentų valdymo grupė |
| Informacijos išteklius | Įmonei arba organizacijai vertingas informacijos vienetas |
| IT | Informacinės technologijos |
| ITIB | Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka |
| ITPV | IT paslaugų valdymas |
| STS | Susiejimo techniniai standartai |
| Registras | Pagal ATLPS išduotų apyvartinių taršos leidimų apskaitos sistema, kurioje registruojami elektroninėse sąskaitose laikomų leidimų turėtojai |
| PkU | Pakeitimo užklausa |
| NIS | Neskelbtinos informacijos sąrašas |
| PslU | Paslaugos užklausa |
| Vikis | Interneto svetainė, kurioje naudotojai gali keistis informacija ir duomenimis pildydami arba koreguodami turinį tiesiogiai interneto svetainės naršyklėje |

Santrumpa arba sąvoka

Apibrėžtis

Skaitmeninį sertifikatą teikianti organizacija

Skaitmeninius sertifikatus išduodantis subjektas

ŠK

Šveicarijos Konfederacija

ATLPS

Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema

ES

Europos Sąjunga

IVG

Incidentų valdymo grupė

Informacijos išteklius

Įmonei arba organizacijai vertingas informacijos vienetas

IT

Informacinės technologijos

ITIB

Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka

ITPV

IT paslaugų valdymas

STS

Susiejimo techniniai standartai

Registras

Pagal ATLPS išduotų apyvartinių taršos leidimų apskaitos sistema, kurioje registruojami elektroninėse sąskaitose laikomų leidimų turėtojai

PkU

Pakeitimo užklausa

NIS

Neskelbtinos informacijos sąrašas

PslU

Paslaugos užklausa

Vikis

Interneto svetainė, kurioje naudotojai gali keistis informacija ir duomenimis pildydami arba koreguodami turinį tiesiogiai interneto svetainės naršyklėje

2.   Įžanga

2017 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (toliau – Susitarimas) numatytas abipusis apyvartinių taršos leidimų, kuriuos galima naudoti atitikčiai pagal Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ES ATLPS) arba Šveicarijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – Šveicarijos ATLPS) užtikrinti, pripažinimas. Siekiant praktiškai įgyvendinti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS jungtį, bus sukurta tiesioginė jungtis tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (toliau – ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, toliau – SSTL), kad pagal bet kurią iš šių dviejų ATLPS išduoti apyvartiniai taršos leidimai galėtų būti perkelti iš vieno registro į kitą (Susitarimo 3 straipsnio 2 dalis). Siekiant praktiškai įgyvendinti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS jungtį, 2020 m. gegužės mėn. arba kuo anksčiau po šios datos pradedamas taikyti laikinas sprendimas. Šalys bendradarbiauja siekdamos kuo anksčiau pakeisti šį laikiną sprendimą nuolatine registro jungtimi (Susitarimo II priedas).

Pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, atsižvelgdami į Šalių vidaus teisės prioritetus, nustato su techniniais ar kitais klausimais, būtinais jungties veikimui užtikrinti, susijusias BDP. Administratorių parengtos BDP įsigalioja, kai jas sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas.

Šiame dokumente išdėstytas BDP sprendimu Nr. 1/2020 turi patvirtinti Jungtinis komitetas. Pagal šį sprendimą Jungtinis komitetas prašo Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengti išsamesnes praktinio jungties įgyvendinimo technines gaires ir užtikrinti, kad jos būtų nuolat tikslinamos atsižvelgiant į technikos pažangą ir naujus reikalavimus, susijusius su jungties sauga ir saugumu ir jos veiksmingu bei efektyviu veikimu.

2.1.   Taikymo sritis

Šiame dokumente įtvirtintas bendras Susitarimo šalių susitarimas dėl jungties tarp ES ATLPS ir Šveicarijos APTLPS registrų kūrimo procedūrinių pagrindų. Nors šiame dokumente yra išdėstyti bendri procedūriniai jungties veikimo reikalavimai, tam, kad jungtis būtų įgyvendinta praktiškai, bus reikalingos tam tikros papildomos techninės gairės.

Kad jungtis tinkamai veiktų, bus reikalingos techninės jos tolesnio praktinio įgyvendinimo specifikacijos. Pagal Susitarimo 3 straipsnio 7 dalį šie aspektai aprašomi Jungtinio komiteto sprendimu atskirai priimtinuose susiejimo techniniuose standartuose (toliau – STS).

BDP paskirtis – užtikrinti, kad su jungties tarp ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS registrų veikimu susijusios IT paslaugos būtų teikiamos veiksmingai ir efektyviai, ypač užtikrinti, kad paslaugų užklausos būtų vykdomos, aptarnavimo sutrikimai ir problemos būtų šalinami ir eilinės darbo užduotys būtų vykdomos pagal tarptautinius IT paslaugų valdymo standartus.

Pagal laikiną sprendimą, dėl kurio susitarta, bus reikalingos tik šios šiame dokumente aprašytos BDP:

| — | incidentų valdymo, |
| --- | --- |

—

incidentų valdymo,

| — | problemų valdymo, |
| --- | --- |

—

problemų valdymo,

| — | užklausų vykdymo, |
| --- | --- |

—

užklausų vykdymo,

| — | pakeitimų valdymo, |
| --- | --- |

—

pakeitimų valdymo,

| — | versijų valdymo, |
| --- | --- |

—

versijų valdymo,

| — | saugumo incidentų valdymo, |
| --- | --- |

—

saugumo incidentų valdymo,

| — | informacijos saugumo valdymo. |
| --- | --- |

—

informacijos saugumo valdymo.

Ateityje, kai bus įdiegta nuolatinė registrų jungtis, reikiamas BDP nuostatas reikės patikslinti ir papildyti.

2.2.   Adresatai

Šios BDP yra skirtos ES ir Šveicarijos registrų priežiūros grupėms.

3.   Metodika ir standartai

Visoms BDP taikomas principas:

| — | ES ir ŠK susitaria šias BDP aprašyti remiantis ITIB (Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka, 3 versija). Šiame standarte apibrėžta praktika naudojama ir pritaikoma pagal konkrečius su laikinu sprendimu susijusius poreikius, |
| --- | --- |

—

ES ir ŠK susitaria šias BDP aprašyti remiantis ITIB (Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka, 3 versija). Šiame standarte apibrėžta praktika naudojama ir pritaikoma pagal konkrečius su laikinu sprendimu susijusius poreikius,

| — | abi Šalys ryšį palaiko ir BDP vykdymą koordinuoja, kai tai yra reikalinga vykdant BDP, per ŠK ir ES registrų aptarnavimo centrus. Užduotys visada skiriamos vienos Šalies struktūroje, |
| --- | --- |

—

abi Šalys ryšį palaiko ir BDP vykdymą koordinuoja, kai tai yra reikalinga vykdant BDP, per ŠK ir ES registrų aptarnavimo centrus. Užduotys visada skiriamos vienos Šalies struktūroje,

| — | jeigu dėl BDP tvarkymo nesutariama, nesutarimą analizuoja ir sprendžia abu aptarnavimo centrai. Jeigu susitarti nepavyksta, bendrą sprendimą perduodama priimti aukštesniu lygmeniu.







  Sprendimų lygmenys | ES | ŠK |
| --- | --- | --- | --- |
| 1-asis lygmuo | ES aptarnavimo centras | ŠK aptarnavimo centras |
| 2-asis lygmuo | ES operacijų valdytojas | ŠK registro taikomosios programos valdytojas |
| 3-asis lygmuo | Jungtinis komitetas (jis šią atsakomybę gali deleguoti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį) |
| 4-asis lygmuo | Jungtinis komitetas, jeigu 3-iojo lygmens atsakomybė yra deleguojama |

—

jeigu dėl BDP tvarkymo nesutariama, nesutarimą analizuoja ir sprendžia abu aptarnavimo centrai. Jeigu susitarti nepavyksta, bendrą sprendimą perduodama priimti aukštesniu lygmeniu.

Sprendimų lygmenys

ES

ŠK

1-asis lygmuo

ES aptarnavimo centras

ŠK aptarnavimo centras

2-asis lygmuo

ES operacijų valdytojas

ŠK registro taikomosios programos valdytojas

3-asis lygmuo

Jungtinis komitetas (jis šią atsakomybę gali deleguoti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį)

4-asis lygmuo

Jungtinis komitetas, jeigu 3-iojo lygmens atsakomybė yra deleguojama

;

| — | kiekviena Šalis, atsižvelgdama į šių BDP reikalavimus ir su šiomis BDP susijusias sąsajas, nustato savo registro sistemos veikimo procedūras, |
| --- | --- |

—

kiekviena Šalis, atsižvelgdama į šių BDP reikalavimus ir su šiomis BDP susijusias sąsajas, nustato savo registro sistemos veikimo procedūras,

| — | BDP palaikyti yra naudojama IT paslaugų valdymo priemonė, konkrečiai incidentų valdymo, problemų valdymo ir užklausų vykdymo moduliai, taip pat Šalys tuo tikslu palaiko tarpusavio ryšį, |
| --- | --- |

—

BDP palaikyti yra naudojama IT paslaugų valdymo priemonė, konkrečiai incidentų valdymo, problemų valdymo ir užklausų vykdymo moduliai, taip pat Šalys tuo tikslu palaiko tarpusavio ryšį,

| — | taip pat leidžiama keistis informacija e. paštu, |
| --- | --- |

—

taip pat leidžiama keistis informacija e. paštu,

| — | abi Šalys užtikrina, kad būtų laikomasi tvarkymo instrukcijose nustatytų informacijos saugumo reikalavimų. |
| --- | --- |

—

abi Šalys užtikrina, kad būtų laikomasi tvarkymo instrukcijose nustatytų informacijos saugumo reikalavimų.

4.   Incidentų valdymas

Incidentų valdymo proceso paskirtis – po incidento kuo greičiau ir kuo mažiau trukdant veiklai atkurti įprastą IT paslaugų lygį.

Incidentų valdymo specialistai taip pat turėtų tvarkyti incidentų registrą – jis reikalingas atskaitomybės tikslais, juo taip pat būtų remiamasi per kitus procesus, kad juos būtų galima nuolat tobulinti.

Incidentų valdymą bendrai sudaro ši veikla:

| — | incidentų nustatymas ir registravimas, |
| --- | --- |

—

incidentų nustatymas ir registravimas,

| — | klasifikavimas ir pradinė pagalba, |
| --- | --- |

—

klasifikavimas ir pradinė pagalba,

| — | tyrimas ir problemos nustatymas, |
| --- | --- |

—

tyrimas ir problemos nustatymas,

| — | sprendimas ir atkūrimas, |
| --- | --- |

—

sprendimas ir atkūrimas,

| — | incidento užbaigimo procedūra. |
| --- | --- |

—

incidento užbaigimo procedūra.

Per visą incidento gyvavimo ciklą incidentų valdymo proceso specialistai turi nuolat prižiūrėti, kas atsakingas už vykdomas užduotis, vykdyti stebėseną, sekti, kaip vykdomos užduotys, ir palaikyti ryšį.

4.1.   Incidentų nustatymas ir registravimas

Incidentą gali nustatyti priežiūros grupė, jis gali būti nustatytas automatinėmis stebėsenos priemonėmis arba jį gali nustatyti įprastą stebėseną vykdantys techniniai darbuotojai.

Incidentą nustačius, jis registruojamas ir jam suteikiama unikali identifikavimo žyma, kad incidentą būtų galima tinkamai sekti ir stebėti. Unikali incidento identifikavimo žyma – tai žyma, kurią incidentą užfiksavusios Šalies (ES arba ŠK) aptarnavimo centras priskiria bendroje pagalbos prašymų sistemoje (angl. ticketing system) ir kuri turi būti naudojama visoje su incidentu susijusioje komunikacijoje.

Visais atvejais kontaktinio centro funkcijas atlieka pagalbos prašymą užregistravusios Šalies aptarnavimo centras.

4.2.   Klasifikavimas ir pradinė pagalba

Incidentų klasifikavimo paskirtis – padėti suprasti ir nustatyti, kuriai sistemai ir (arba) paslaugai incidentas padarė poveikį ir kokio dydžio tas poveikis yra. Kad klasifikavimas būtų veiksmingas, juo remiantis incidentas turi būti nukreipiamas spręsti į reikiamą padalinį iš karto, kad incidentą būtų galima išspręsti greičiau.

Klasifikavimo etapu incidentas priskiriamas kuriai nors kategorijai ir pagal incidento poveikį bei sprendimo skubumą jam priskiriamas prioritetas, kad incidentas būtų sprendžiamas laikantis tą prioritetą atitinkančių terminų.

Jeigu dėl incidento gali būti padarytas poveikis neskelbtinų duomenų konfidencialumui, vientisumui ir (arba) sistemos prieinamumui, incidentas taip pat pripažįstamas saugumo incidentu ir valdomas laikantis šio dokumento skyriuje „Saugumo incidentų valdymas“ aprašyta tvarka.

Jeigu tai įmanoma, pirminį įvertinimą atlieka ir problemą nustato pagalbos prašymą užregistravęs aptarnavimo centras. Tai darydamas aptarnavimo centras analizuoja, ar incidentas kilo dėl jau žinomos klaidos. Jeigu incidentas kilo dėl jau žinomos klaidos, incidento sprendimo būdas arba aplinkinis sprendimas jau yra žinomi ir užfiksuoti dokumentuose.

Jeigu aptarnavimo centrui incidentą pavyksta sėkmingai išspręsti, jis atlieka incidento užbaigimo procedūrą, nes pagrindinis incidentų valdymo tikslas (būtent – greitai atkurti paslaugas galutiniam naudotojui) buvo pasiektas. Jeigu incidento išspręsti nepavyksta, aptarnavimo centras kreipiasi dėl incidento sprendimo į atitinkamą incidentų šalinimo grupę, kad ši išnagrinėtų incidentą ir nustatytų problemą.

4.3.   Tyrimas ir problemos nustatymas

Incidento tyrimo ir problemos nustatymo procedūros vykdomos, kai aptarnavimo centrui incidento išspręsti per pradinį incidento įvertinimą nepavyksta ir dėl to incidentą perduodama spręsti kitu sprendimų lygmeniu. Incidento perdavimas spręsti kitu sprendimų lygmeniu yra atskira tyrimo ir problemos nustatymo proceso dalis.

Įprastai šiuo tyrimo ir problemos nustatymo etapu yra bandoma incidentą atkurti kontroliuojamomis sąlygomis. Incidentą tiriant ir nustatant problemą svarbu tinkamai suprasti įvykių, dėl kurių įvyko incidentas, seką.

Jeigu incidentas perduodamas spręsti kitu sprendimų lygmeniu, yra pripažįstama, kad incidento pradiniu pagalbos lygmeniu išspręsti nepavyko ir kad incidento sprendimą reikia perduoti aukštesnio lygmens pagalbos grupei arba kitai Šaliai. Incidentą spręsti kitu sprendimų lygmeniu gali būti perduodama dviem kryptimis: horizontaliai (pagal funkcijas) arba vertikaliai (pagal hierarchiją).

Aptarnavimo centras, kuris užregistravo incidentą ir inicijavo jo sprendimą, yra atsakingas už incidento sprendimo perdavimą atitinkamam padaliniui ir už bendros incidento sprendimo būklės ir jo perdavimo stebėjimą.

Šalis, kuriai incidentas perduotas spręsti, yra atsakinga už reikiamų veiksmų įgyvendinimą laiku ir grįžtamosios informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.

4.4.   Sprendimas ir atkūrimas

Incidentą visapusiškai išsiaiškinus, jis išsprendžiamas ir padėtis atkuriama. Incidento išsprendimas reiškia, kad randamas būdas, kaip ištaisyti atsiradusią problemą. Padėties atkūrimas – tai sprendimo būdo pritaikymas.

Kai atitinkamas padalinys paslaugų sutrikimą pašalina, informacija apie incidentą vėl perduodama atitinkamam incidentą užregistravusiam aptarnavimo centrui, o šis susisiekia su apie incidentą pranešusiu asmeniu ir įsitikina, kad klaida ištaisyta ir kad galima atlikti incidento užbaigimo procedūras. Per incidento sprendimo procesą padarytos išvados yra užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.

Atkūrimo darbus gali atlikti IT priežiūros specialistai arba galutiniam naudotojui gali būti pateiktos instrukcijos, kaip tai padaryti.

4.5.   Incidento užbaigimo procedūra

Incidento užbaigimo procedūra – tai paskutinis incidentų valdymo proceso etapas, vykdomas iškart po to, kai incidentas išsprendžiamas.

Svarbiausi atliktini veiksmai, įtraukti į incidento užbaigimo procedūros veiksmų kontrolinį sąrašą:

| — | pradinės kategorijos, prie kurios buvo priskirtas incidentas, patikrinimas, |
| --- | --- |

—

pradinės kategorijos, prie kurios buvo priskirtas incidentas, patikrinimas,

| — | tinkamas visos informacijos apie incidentą surinkimas, |
| --- | --- |

—

tinkamas visos informacijos apie incidentą surinkimas,

| — | tinkamas incidento dokumentavimas ir žinių bazės atnaujinimas, |
| --- | --- |

—

tinkamas incidento dokumentavimas ir žinių bazės atnaujinimas,

| — | tinkamas komunikavimas su kiekvienu suinteresuotuoju subjektu, kuriam incidentas yra tiesiogiai arba netiesiogiai aktualus. |
| --- | --- |

—

tinkamas komunikavimas su kiekvienu suinteresuotuoju subjektu, kuriam incidentas yra tiesiogiai arba netiesiogiai aktualus.

Aptarnavimo centrui atlikus incidento užbaigimo procedūras ir informaciją apie tai perdavus kitai Šaliai, incidentas oficialiai užbaigiamas.

Atlikus incidento užbaigimo procedūras jis nebeatnaujinamas. Jeigu incidentas netrukus pasikartoja, registruojamas naujas incidentas, o ankstesnis incidentas nėra atnaujinamas.

Jeigu incidentą stebi ir ES, ir ŠK aptarnavimo centrai, už galutines incidento užbaigimo procedūras yra atsakingas pagalbos prašymą užregistravęs aptarnavimo centras.

5.   Problemų valdymas

Šią procedūrą reikėtų vykdyti kaskart, kai nustatoma problema, taigi, kai atsiranda pagrindas vykdyti problemų valdymo procesą. Pagrindinis problemų valdymo proceso tikslas – gerinti kokybę ir mažinti kylančių incidentų skaičių. Problemos priežastis gali būti vienas arba keli incidentai. Kai gaunamas pranešimas apie incidentą, incidentų valdymo specialistai siekia paslaugas atkurti kuo greičiau, jeigu galima – pasinaudodami aplinkiniais sprendimo būdais. Iškilus problemai, stengiamasi išsiaiškinti jos pagrindinę priežastį ir nustatyti, ką reikia pakeisti, kad problema ir su ja susiję incidentai ateityje nesikartotų.

5.1.   Problemos nustatymas ir registravimas

Sprendžiant su problema susijusius klausimus kontaktinio centro funkcijas atlieka pagalbos prašymą užregistravęs ES arba ŠK aptarnavimo centras.

Problemos unikali identifikavimo žyma – tai per IT paslaugų valdymo procesą suteikta identifikavimo žyma. Ją reikia nurodyti visuose su šia problema susijusiuose pranešimuose.

Problema gali atsirasti dėl incidento arba būti iškelta savo iniciatyva siekiant ištaisyti kuriuo nors momentu pastebėtus sistemos sutrikimus.

5.2.   Prioriteto priskyrimas problemai

Kad problemas būtų lengviau sekti, jas galima suskirstyti į kategorijas pagal problemos rimtumą ir pirmumą tokiu pačiu būdu kaip incidentus, atsižvelgiant į su problema susijusių incidentų poveikį ir dažnumą.

5.3.   Problemos tyrimas ir įvertinimas

Problemą gali inicijuoti bet kuri Šalis, o už jos registravimą, perdavimą spręsti atitinkamam padaliniui ir bendrą būklės stebėjimą yra atsakingas problemos sprendimą inicijavusios Šalies aptarnavimo centras.

Problemos sprendimo grupė, kuriai perduota spręsti problemą, yra atsakinga už problemos išsprendimą laiku ir už ryšio su aptarnavimo centru palaikymą.

Gavusios prašymą, abi Šalys yra atsakingos už pavestų veiksmų įgyvendinimą ir grįžtamosios informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.

5.4.   Sprendimas

Problemos sprendimo grupė, kuriai pavesta spręsti problemą, yra atsakinga už problemos išsprendimą ir atitinkamos informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.

Sprendžiant problemą padarytos išvados užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.

5.5.   Problemos užbaigimas

Kai atliekami reikiami pakeitimai ir problema išsprendžiama, problema oficialiai užbaigiama. Problemos užbaigimo procedūras atlieka aptarnavimo centras, kuris problemą užregistravo ir apie ją informavo kitos Šalies aptarnavimo centrą.

6.   Užklausų vykdymas

Užklausų vykdymo procesas – tai viso užklausos dėl naujos arba esamos paslaugos ciklo valdymas nuo to momento, kai užklausa užregistruojama ir patvirtinama, iki užklausos vykdymo užbaigimo. Paslaugų užklausos paprastai būna smulkios, iš anksto apibrėžtos, pasikartojančios, dažnos, iš anksto patvirtintos ir procedūrinės.

Toliau aprašyti pagrindiniai etapai, kuriuos reikia atlikti.

6.1.   Užklausos inicijavimas

Informacija, susijusi su paslaugos užklausa, pateikiama ES arba ŠK aptarnavimo centrui e. paštu, telefonu, naudojantis IT paslaugų valdymo priemone arba kitu sutartu ryšio kanalu.

6.2.   Užklausos registravimas ir analizė

Visais paslaugų užklausų atvejais kontaktinio centro funkcijas turėtų atlikti ES arba ŠK aptarnavimo centras, priklausomai nuo to, kuri Šalis pateikė paslaugos užklausą. Šis aptarnavimo centras bus atsakingas už paslaugos užklausos registravimą ir reikiamo nuodugnumo analizę.

6.3.   Užklausos patvirtinimas

Paslaugos užklausą pateikusios Šalies aptarnavimo centro specialistas patikrina, ar iš kitos Šalies reikia gauti kokius nors patvirtinimus ir, jei reikia, imasi veiksmų, kad juos gautų. Jeigu paslaugos užklausa nepatvirtinama, aptarnavimo centras atnaujina informaciją ir užbaigia užklausą.

6.4.   Užklausos vykdymas

Šis etapas skirtas paslaugų užklausoms efektyviai ir veiksmingai tvarkyti. Atvejai skirstomi į šias kategorijas:

| — | paslaugos užklausos vykdymas aktualus tik vienai Šaliai. Šiuo atveju Šalis parengia darbo nurodymus ir koordinuoja, kaip jie vykdomi, |
| --- | --- |

—

paslaugos užklausos vykdymas aktualus tik vienai Šaliai. Šiuo atveju Šalis parengia darbo nurodymus ir koordinuoja, kaip jie vykdomi,

| — | paslaugos užklausos vykdymas aktualus ir ES, ir ŠK. Šiuo atveju aptarnavimo centrai parengia darbo nurodymus savo atsakomybės srityse. Abu aptarnavimo centrai koordinuoja, kaip vykdoma paslaugų užklausa. Visa atsakomybė tenka aptarnavimo centrui, kuris priėmė paslaugos užklausą ir inicijavo jos vykdymą. |
| --- | --- |

—

paslaugos užklausos vykdymas aktualus ir ES, ir ŠK. Šiuo atveju aptarnavimo centrai parengia darbo nurodymus savo atsakomybės srityse. Abu aptarnavimo centrai koordinuoja, kaip vykdoma paslaugų užklausa. Visa atsakomybė tenka aptarnavimo centrui, kuris priėmė paslaugos užklausą ir inicijavo jos vykdymą.

Kai paslaugos užklausa įvykdoma, jos būklė pakeičiama į įvykdytą.

6.5.   Užklausos perdavimas kitam sprendimų lygmeniui

Jeigu reikia, aptarnavimo centras neįvykdytą paslaugos užklausą gali perduoti atitinkamiems kito lygmens padaliniams (trečiajai šaliai).

Paslaugos užklausos vykdymas perduodamas atitinkamoms trečiosioms šalims, t. y. ES aptarnavimo centras turės kreiptis į ŠK aptarnavimo centrą, jeigu paslaugos užklausos vykdymą reikės perduoti ŠK trečiajai šaliai, ir atvirkščiai.

Trečioji šalis, kuriai paslaugos užklausa perduodama vykdyti, yra atsakinga už tai, kad paslaugos užklausa būtų įvykdyta laiku ir kad su aptarnavimo centru, kuris perdavė paslaugos užklausą, būtų palaikomas ryšys.

Aptarnavimo centras, kuris užregistravo paslaugos užklausą, yra atsakingas už paslaugos užklausos bendros būklės stebėjimą ir perdavimą.

6.6.   Užklausų vykdymo peržiūra

Atsakingas aptarnavimo centras, prieš atlikdamas paslaugos užklausos vykdymo užbaigimo procedūras, pateikia paslaugos užklausos įrašą galutinei kokybės kontrolei atlikti. Taip siekiama užtikrinti, kad paslaugos užklausa būtų faktiškai sutvarkyta ir kad visa informacija, kuri yra reikalinga užklausos ciklui aprašyti, būtų pateikta ir būtų pakankamai išsami. Be to, per užklausos tvarkymo ciklą padarytos išvados yra užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.

6.7.   Užklausos vykdymo užbaigimas

Jeigu Šalys, kurioms paslaugos užklausa buvo perduota, sutinka, kad užklausa yra įvykdyta, o prašymo pateikėjas pripažįsta, kad klausimas išspręstas, užklausos būklė pakeičiama į „užbaigta“.

Paslaugos užklausos vykdymas oficialiai užbaigiamas, kai paslaugos užklausą užregistravęs aptarnavimo centras atlieka užklausos vykdymo užbaigimo procedūras ir informuoja kitos Šalies aptarnavimo centrą.

7.   Pakeitimų valdymas

Tikslas – užtikrinti, kad visi IT infrastruktūros valdymo pakeitimai būtų tvarkomi efektyviai ir greitai pagal standartizuotus metodus ir procedūras ir taip būtų užtikrinta, kad su jais susijusių incidentų kiltų kuo mažiau ir visų atitinkamų incidentų poveikis paslaugoms būtų kuo mažesnis. IT infrastruktūra gali būti keičiama reaguojant į problemas arba į išorės reikalavimus, pvz., teisės aktų pakeitimus, pakeitimai taip pat gali būti įgyvendinami savo iniciatyva, siekiant didesnio veiksmingumo ir efektyvumo arba tam, kad būtų galima įgyvendinti verslo iniciatyvas ar kad į jas būtų atsižvelgta.

Pakeitimų valdymo procesą sudaro įvairūs etapai, kuriais visi pakeitimo užklausos aspektai yra užregistruojami, kad ateityje juos būtų galima atsekti. Per šiuos procesus užtikrinama, kad perduodamas diegti pakeitimas būtų patvirtintas ir ištestuotas. Sėkmingas diegimas užtikrinamas versijų valdymo procesu.

7.1.   Pakeitimo užklausa

Pakeitimo užklausa teikiama pakeitimų valdymo grupei tikrinti ir tvirtinti. Visų pakeitimų užklausų atvejais kontaktinio centro funkcijas atlieka ES arba ŠK aptarnavimo centras, priklausomai nuo to, kuri Šalis pateikė užklausą. Šis aptarnavimo centras bus atsakingas už užklausos registravimą ir reikiamo nuodugnumo analizę.

Galimos pakeitimų užklausų priežastys:

| — | incidentas, dėl kurio atsirado pakeitimo poreikis, |
| --- | --- |

—

incidentas, dėl kurio atsirado pakeitimo poreikis,

| — | esama problema, dėl kurios reikalingas pakeitimas, |
| --- | --- |

—

esama problema, dėl kurios reikalingas pakeitimas,

| — | galutinio naudotojo užklausa dėl naujo pakeitimo, |
| --- | --- |

—

galutinio naudotojo užklausa dėl naujo pakeitimo,

| — | pakeitimo poreikis atsiranda vykdant nuolatinę techninę priežiūrą, |
| --- | --- |

—

pakeitimo poreikis atsiranda vykdant nuolatinę techninę priežiūrą,

| — | teisės aktų pakeitimai. |
| --- | --- |

—

teisės aktų pakeitimai.

7.2.   Pakeitimų vertinimas ir planavimas

Šiuo etapu atliekama pakeitimo vertinimo ir planavimo veikla. Jis apima prioritetų priskyrimo ir planavimo veiklą, kad rizika ir poveikis būtų kuo mažesni.

Jeigu pakeitimo užklausos vykdymas yra aktualus ir ES, ir ŠK, pakeitimo užklausą užregistravusi Šalis pakeitimo įvertinimą ir planą sutikrina su kita Šalimi.

7.3.   Pakeitimo patvirtinimas

Visos užregistruotos pakeitimų užklausos turi būti patvirtintos atitinkamu sprendimų lygmeniu.

7.4.   Pakeitimų įgyvendinimas

Pakeitimai įgyvendinami versijų valdymo procesu. Abiejų Šalių versijų valdymo grupės vykdo savo procesus, apimančius planavimą ir testavimą. Pakeitimų peržiūra vykdoma užbaigus įgyvendinimą. Siekiant užtikrinti, kad viskas būtų daroma pagal planą, esamas pakeitimų valdymo procesas yra nuolat peržiūrimas ir prireikus atnaujinamas.

8.   Versijų valdymas

Versija – tai vienas arba keli į vieną versijos planą įtraukti IT paslaugos pakeitimai, dėl kurių turės būti gautas leidimas, kurie turės būti parengti, sudėti į visumą, ištestuoti ir įdiegti visi kartu. Versijos paskirtis gali būti ištaisyti klaidą, atlikti aparatinės įrangos arba kitų komponentų pakeitimus, atlikti programinės įrangos pakeitimus, atnaujinti taikomosios programos versijas, atlikti dokumentų ir (arba) procesų pakeitimus. Kiekvienos versijos turinys yra valdomas, testuojamas ir diegiamas kaip vienas procesas.

Versijos planavimo paskirtis – suplanuoti, sudėti į visumą, ištestuoti, patvirtinti ir parengti apibrėžtoms paslaugoms teikti reikalingus pajėgumus ir taip įvykdyti suinteresuotųjų subjektų reikalavimus bei pasiekti užsibrėžtus tikslus. Visų paslaugos pakeitimų priėmimo kriterijai bus apibrėžti ir dokumentuoti projekto derinimo etapu ir pateikti versijų valdymo grupėms.

Versiją paprastai sudaro keletas problemos ištaisymų ir paslaugos patobulinimų. Į ją įtraukiama nauja arba pakeista programinė įranga ir nauja arba pakeista aparatinė įranga, kurios yra reikalingos patvirtintiems pakeitimais įgyvendinti.

8.1.   Versijos planavimas

Pirmuoju šio proceso etapu pakeitimai, dėl kurių gautas leidimas, suskirstomi į versijų paketus, apibrėžiama versijų apimtis ir turinys. Remdamasis šia informacija, Versijų planavimo padalinys parengia versijos sukūrimo, testavimo ir diegimo tvarkaraštį.

Planavimo padalinys turėtų apibrėžti:

| — | versijos apimtį ir turinį, |
| --- | --- |

—

versijos apimtį ir turinį,

| — | versijos rizikos įvertinimą ir rizikos pobūdį, |
| --- | --- |

—

versijos rizikos įvertinimą ir rizikos pobūdį,

| — | klientus (naudotojus), kuriems versija aktuali, |
| --- | --- |

—

klientus (naudotojus), kuriems versija aktuali,

| — | už versiją atsakingą grupę, |
| --- | --- |

—

už versiją atsakingą grupę,

| — | versijos parengimo ir diegimo strategiją, |
| --- | --- |

—

versijos parengimo ir diegimo strategiją,

| — | versijai sudaryti ir diegti reikalingus išteklius. |
| --- | --- |

—

versijai sudaryti ir diegti reikalingus išteklius.

Abi Šalys viena kitą informuoja apie versijų planavimo ir techninės priežiūros laikotarpius. Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja planus ir nustato bendrą techninės priežiūros laikotarpį.

8.2.   Versijos paketo kūrimas ir testavimas

Versijų valdymo proceso etapu, kuris yra skirtas versijai sukurti ir testuoti, prieš pakeitimo įdiegimą pasirenkamas versijos arba versijos paketo kūrimo metodas, kontroliuojamos aplinkos palaikymo metodas, visi pakeitimai testuojami visose aplinkose, kuriose jie bus diegiami.

Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja parengimo planus ir testavimą. Koordinuojami šie aspektai:

| — | kaip ir kada bus parengti versijos moduliai ir paslaugos komponentai, |
| --- | --- |

—

kaip ir kada bus parengti versijos moduliai ir paslaugos komponentai,

| — | kokie yra tipiniai vykdymo terminai; kas nutiks, jei bus vėluojama, |
| --- | --- |

—

kokie yra tipiniai vykdymo terminai; kas nutiks, jei bus vėluojama,

| — | kaip sekti vykdymo pažangą ir gauti patvirtinimą, |
| --- | --- |

—

kaip sekti vykdymo pažangą ir gauti patvirtinimą,

| — | stebėsenos parametrai ir parametrai, pagal kuriuos bus nustatoma, ar versija įdiegta sėkmingai, |
| --- | --- |

—

stebėsenos parametrai ir parametrai, pagal kuriuos bus nustatoma, ar versija įdiegta sėkmingai,

| — | bendri svarbių funkcijų ir pakeitimų testavimo etapai. |
| --- | --- |

—

bendri svarbių funkcijų ir pakeitimų testavimo etapai.

Šio paprocesio pabaigoje visi reikalingi versijos komponentai turi būti parengti diegti praktiškai realioje aplinkoje.

8.3.   Pasirengimas diegimui

Per pasirengimo paprocesį užtikrinama, kad būtų parengti tinkami komunikacijos planai ir pranešimai, kurie bus siunčiami visiems suinteresuotiesiems subjektams ir galutiniams naudotojams, kuriems tai aktualu, ir kad versija būtų įtraukta į pakeitimų valdymo procesą siekiant užtikrinti, kad visi pakeitimai būtų atliekami kontroliuojamu būdu ir kad dėl jų būtų gauti reikiamo lygmens patvirtinimai.

Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja šią veiklą:

| — | pakeitimo užklausos įrašo, kuriuo nustatomas diegimo tvarkaraštis ir pasirengiama diegimui darbinėje aplinkoje, sukūrimą, |
| --- | --- |

—

pakeitimo užklausos įrašo, kuriuo nustatomas diegimo tvarkaraštis ir pasirengiama diegimui darbinėje aplinkoje, sukūrimą,

| — | įgyvendinimo plano sukūrimą, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo plano sukūrimą,

| — | ankstesnės būklės atkūrimo metodą, kad tuo atveju, jei diegimas nepavyktų, būtų galima atkurti ankstesnę būseną, |
| --- | --- |

—

ankstesnės būklės atkūrimo metodą, kad tuo atveju, jei diegimas nepavyktų, būtų galima atkurti ankstesnę būseną,

| — | visoms reikiamoms Šalims siunčiamus pranešimus, |
| --- | --- |

—

visoms reikiamoms Šalims siunčiamus pranešimus,

| — | leidimo diegti versiją gavimą iš atitinkamo sprendimų lygmens specialistų. |
| --- | --- |

—

leidimo diegti versiją gavimą iš atitinkamo sprendimų lygmens specialistų.

8.4.   Ankstesnės versijos atkūrimas

Jeigu versijos įdiegti nepavyksta arba jeigu atliekant testavimą paaiškėja, kad diegimas buvo nesėkmingas arba kad jis neatitinka suderintų priėmimo ir (arba) kokybės kriterijų, abiejų Šalių versijų valdymo grupės turės atkurti ankstesnę būklę. Reikės informuoti visus reikiamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant galutinius naudotojus, kuriems tai aktualu, ir (arba) tikslinius galutinius naudotojus. Kol negautas patvirtinimas, procesą galima atnaujinti bet kuriame ankstesniame etape.

8.5.   Versijos peržiūra ir užbaigimo procedūra

Atliekant diegimo peržiūrą, reikėtų atlikti šiuos veiksmus:

| — | surinkti grįžtamąją informaciją apie tai, ar atlikus diegimo darbus patenkinti vartotojų, naudotojų lūkesčiai ir lūkesčiai dėl paslaugos teikimo (surinkti grįžtamąją informaciją ir ją išnagrinėti, kad paslaugą būtų galima nuolat tobulinti), |
| --- | --- |

—

surinkti grįžtamąją informaciją apie tai, ar atlikus diegimo darbus patenkinti vartotojų, naudotojų lūkesčiai ir lūkesčiai dėl paslaugos teikimo (surinkti grįžtamąją informaciją ir ją išnagrinėti, kad paslaugą būtų galima nuolat tobulinti),

| — | peržiūrėti visus neįvykdytus kokybės kriterijus, |
| --- | --- |

—

peržiūrėti visus neįvykdytus kokybės kriterijus,

| — | patikrinti, ar visi veiksmai, reikalingi pataisymai ir pakeitimai yra užbaigti, |
| --- | --- |

—

patikrinti, ar visi veiksmai, reikalingi pataisymai ir pakeitimai yra užbaigti,

| — | įsitikinti, kad diegimo pabaigoje neliko jokių pajėgumų, išteklių, gebėjimų arba veikimo problemų, |
| --- | --- |

—

įsitikinti, kad diegimo pabaigoje neliko jokių pajėgumų, išteklių, gebėjimų arba veikimo problemų,

| — | patikrinti, ar visos problemos, žinomos klaidos ir aplinkiniai sprendimai yra dokumentuoti ir ar klientas, galutiniai naudotojai, operacijų palaikymo specialistai ir kitos Šalys, kurioms tai aktualu, jiems pritarė, |
| --- | --- |

—

patikrinti, ar visos problemos, žinomos klaidos ir aplinkiniai sprendimai yra dokumentuoti ir ar klientas, galutiniai naudotojai, operacijų palaikymo specialistai ir kitos Šalys, kurioms tai aktualu, jiems pritarė,

| — | stebėti incidentus ir problemas, kurių kilo atliekant diegimo darbus (iš anksto suteikti pagalbą operacijų specialistams, jeigu dėl versijos padidėtų darbo apimtys), |
| --- | --- |

—

stebėti incidentus ir problemas, kurių kilo atliekant diegimo darbus (iš anksto suteikti pagalbą operacijų specialistams, jeigu dėl versijos padidėtų darbo apimtys),

| — | atnaujinti pagalbinius dokumentus (t. y. techninės informacijos dokumentus), |
| --- | --- |

—

atnaujinti pagalbinius dokumentus (t. y. techninės informacijos dokumentus),

| — | oficialiai perduoti įdiegtą versiją aptarnavimo operacijų specialistams, |
| --- | --- |

—

oficialiai perduoti įdiegtą versiją aptarnavimo operacijų specialistams,

| — | dokumentuoti įgytą patirtį, |
| --- | --- |

—

dokumentuoti įgytą patirtį,

| — | iš įgyvendinimo grupių gauti versijos santraukos dokumentą, |
| --- | --- |

—

iš įgyvendinimo grupių gauti versijos santraukos dokumentą,

| — | patikrinti pakeitimo užklausos įrašą ir oficialiai atlikti versijos užbaigimo procedūras. |
| --- | --- |

—

patikrinti pakeitimo užklausos įrašą ir oficialiai atlikti versijos užbaigimo procedūras.

9.   Saugumo incidentų valdymas

Saugumo incidentų valdymas – tai saugumo incidentų tvarkymo procesas, suteikiantis galimybę pranešti apie incidentą suinteresuotiesiems subjektams, kuriems tai gali būti aktualu; incidento vertinimas ir prioriteto jam priskyrimas; reagavimas į incidentą siekiant ištaisyti visus faktinius, įtariamus arba galimus konfidencialumo, neskelbtinos informacijos išteklių prieinamumo arba vientisumo pažeidimus.

9.1.   Informacijos saugumo incidentų skirstymas į kategorijas

Visi incidentai, darantys poveikį Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungčiai, yra analizuojami siekiant nustatyti galimus visos neskelbtinos informacijos, įtrauktos į neskelbtinos informacijos sąrašą (NIS), konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo pažeidimus.

Jeigu tokį poveikį darantis incidentas įvyksta, jis laikomas informacijos saugumo incidentu, nedelsiant užregistruojamas naudojantis IT paslaugų valdymo priemone ir tvarkomas kaip toks incidentas.

9.2.   Informacijos saugumo incidentų tvarkymas

Atsakomybė už saugumo incidentus yra priskirta 3-iojo sprendimų lygmens specialistams. Incidentus sprendžia speciali incidentų valdymo grupė.

Incidentų valdymo grupė atsakinga už tai, kad būtų:

| — | atlikta pirminė analizė, nustatyta incidento kategorija ir rimtumas, |
| --- | --- |

—

atlikta pirminė analizė, nustatyta incidento kategorija ir rimtumas,

| — | koordinuojami visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai, įskaitant visą incidento analizės dokumentavimą, priimtus sprendimus siekiant pašalinti incidentą ir visas galimas nustatytas silpnąsias vietas, |
| --- | --- |

—

koordinuojami visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai, įskaitant visą incidento analizės dokumentavimą, priimtus sprendimus siekiant pašalinti incidentą ir visas galimas nustatytas silpnąsias vietas,

| — | priklausomai nuo saugumo incidento rimtumo, laiku perduota informacija apie incidentą atitinkamo sprendimų lygmens specialistams siekiant juos informuoti ir (arba) kad tuo lygmeniu būtų priimtas sprendimas. |
| --- | --- |

—

priklausomai nuo saugumo incidento rimtumo, laiku perduota informacija apie incidentą atitinkamo sprendimų lygmens specialistams siekiant juos informuoti ir (arba) kad tuo lygmeniu būtų priimtas sprendimas.

Per informacijos saugumo valdymo procesą visa informacija apie incidentus klasifikuojama aukščiausiu informacijos slaptumo lygmeniu, tačiau bet kuriuo atveju ne žemesniu negu „ETS SENSITIVE“ (neskelbtina) lygmeniu.

Jeigu tyrimas dar vykdomas ir (arba) silpnoji vieta dar nėra pašalinta ir ja gali būti pasinaudota, iki spragos ištaisymo informacija priskiriama kategorijai „ETS CRITICAL“ (ypatingos svarbos).

9.3.   Saugumo incidentų nustatymas

Atsižvelgdamas į saugumo įvykio pobūdį, informacijos saugumo specialistas nustato, kokias organizacijas įtraukti į Incidentų valdymo grupę.

9.4.   Saugumo incidentų analizė

Incidentų valdymo grupė susisiekia su visomis įtrauktomis organizacijomis ir atitinkamais savo grupių nariais, kad incidentas būtų peržiūrėtas. Atliekant analizę nustatomas ištekliaus konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo praradimo mastas ir įvertinami padariniai visoms paveiktoms organizacijoms. Paskui apibrėžiami pradiniai ir paskesni incidento sprendimo ir jo poveikio valdymo veiksmai, įskaitant šiems veiksmams atlikti reikalingus išteklius.

9.5.   Saugumo incidento rimtumo įvertinimas, perdavimas spręsti kitu sprendimų lygmeniu ir atsiskaitymas

Incidentų valdymo grupė įvertina kiekvieno naujo saugumo incidento, kuris prieš tai apibūdinamas kaip saugumo incidentas, rimtumą ir, atsižvelgdama į jį, nedelsdama imasi reikiamų veiksmų.

9.6.   Pranešimas apie reagavimą į saugumo incidentą

Incidentų valdymo grupė įtraukia incidento sustabdymo ir pašalinimo rezultatus į reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą. Ataskaita pateikiama 3-iojo sprendimų lygmens specialistams saugiu e. paštu arba kitomis abipusiai priimtinomis saugaus ryšio priemonėmis.

Atsakinga Šalis peržiūri incidento sustabdymo ir pašalinimo rezultatus ir:

| — | vėl prijungia registrą, jeigu prieš tai jis buvo atjungtas, |
| --- | --- |

—

vėl prijungia registrą, jeigu prieš tai jis buvo atjungtas,

| — | pateikia informaciją apie incidentą registro grupėms, |
| --- | --- |

—

pateikia informaciją apie incidentą registro grupėms,

| — | atlieka incidento užbaigimo procedūras. |
| --- | --- |

—

atlieka incidento užbaigimo procedūras.

Siekiant užtikrinti informacijos registravimo ir komunikacijos nuoseklumą, taip pat tam, kad būtų galima skubiai imtis reikiamų veiksmų incidentui sustabdyti, incidentų valdymo grupė turėtų į reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą saugiai įtraukti atitinkamus duomenis. Incidentų valdymo grupė parengtą reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą pateikia tinkamu laiku.

9.7.   Stebėsena, gebėjimų stiprinimas ir nuolatinis tobulinimas

Incidentų valdymo grupė visų saugumo incidentų ataskaitas pateikia 3-iojo sprendimų lygmens specialistams. Šiuo sprendimų lygmeniu ataskaitos analizuojamos ir nustatoma:

| — | silpnosios saugumo kontrolės vietos ir (arba) tai, kurias operacijas reikia stiprinti, |
| --- | --- |

—

silpnosios saugumo kontrolės vietos ir (arba) tai, kurias operacijas reikia stiprinti,

| — | galimas poreikis tobulinti šią procedūrą, kad į incidentus būtų reaguojama efektyviau, |
| --- | --- |

—

galimas poreikis tobulinti šią procedūrą, kad į incidentus būtų reaguojama efektyviau,

| — | mokymo ir gebėjimų stiprinimo galimybės siekiant toliau stiprinti registro sistemų informacijos saugumo patikimumą, mažinti incidentų skaičių ateityje ir kuo labiau sumažinti incidentų poveikį. |
| --- | --- |

—

mokymo ir gebėjimų stiprinimo galimybės siekiant toliau stiprinti registro sistemų informacijos saugumo patikimumą, mažinti incidentų skaičių ateityje ir kuo labiau sumažinti incidentų poveikį.

10.   Informacijos saugumo valdymas

Informacijos saugumo valdymo tikslas – užtikrinti organizacijos neskelbtinos informacijos, duomenų ir IT paslaugų konfidencialumą, vientisumą ir prieinamumą. Tam, kad būtų įvykdyti laikino sprendimo saugumo reikalavimai, be techninių komponentų, įskaitant projektavimą ir testavimą (žr. STS), reikia atlikti toliau nurodytas bendras procedūras.

10.1.   Informacijos slaptumo nustatymas

Informacijos vieneto slaptumas įvertinamas nustačius, kokį poveikį verslui gali padaryti su šia informacija susijęs saugumo pažeidimas (pvz., finansiniai nuostoliai, įvaizdžio pablogėjimas, įstatymų pažeidimas ir pan.).

Neskelbtinos informacijos ištekliai nustatomi pagal jų poveikį jungčiai.

Informacijos slaptumo lygis įvertinamas pagal šiai jungčiai taikytiną šio dokumento skirsnyje „Informacijos saugumo incidentų tvarkymas“ pateiktą slaptumo skalę.

10.2.   Informacijos išteklių slaptumo lygiai

Tai nustačius, informacijos išteklius priskiriamas tam tikrai kategorijai, laikantis šių taisyklių:

| — | jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „aukštas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS CRITICAL“ (ypatingos svarbos), |
| --- | --- |

—

jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „aukštas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS CRITICAL“ (ypatingos svarbos),

| — | jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „vidutinis“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS SENSITIVE“ (neskelbtina), |
| --- | --- |

—

jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „vidutinis“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS SENSITIVE“ (neskelbtina),

| — | jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas tik kaip „žemas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS LIMITED“ (riboto naudojimo). |
| --- | --- |

—

jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas tik kaip „žemas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS LIMITED“ (riboto naudojimo).

10.3.   Už informacijos išteklius atsakingo asmens paskyrimas

Turi būti paskirtas už kiekvieną informacijos išteklių atsakingas asmuo. ATLPS informacijos ištekliai, kurie priklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai arba yra su ja susiję, turėtų būti įtraukti į abiejų Šalių tvarkomą bendrų išteklių sąrašą. ATLPS informacijos ištekliai, kurie nepriklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai, turėtų būti įtraukti į atitinkamos Šalies tvarkomą išteklių sąrašą.

Abi Šalys susitaria dėl atsakomybės už kiekvieną informacijos išteklių, kuris priklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai arba yra su ja susijęs. Už informacijos išteklių atsakingas asmuo atsako už informacijos slaptumo įvertinimą.

Atsakingo asmens pareigų lygis turėtų atitikti priskirto (-ų) ištekliaus (-ių) vertę. Dėl atsakingo asmens atsakomybės už išteklių (-ius) ir jo (jos) pareigos užtikrinti reikalingą konfidencialumo, vientisumo ir prieinamumo lygį turėtų būti susitarta ir susitarimas turi būti įformintas.

10.4.   Neskelbtinos informacijos registravimas

Visa neskelbtina informacija registruojama neskelbtinos informacijos sąraše (NIS).

Jeigu reikia, atsižvelgiama į neskelbtinos informacijos grupę, kuri gali lemti didesnį poveikį negu atskiras informacijos vienetas, ir tokia informacijos grupė yra registruojama NIS (pvz., informacijos rinkinys, saugomas sistemos duomenų bazėje).

NIS nėra statiškas. Su informacijos ištekliumi susijusių saugumo incidentų grėsmės, pažeidžiamos sritys, tikimybė arba padariniai gali keistis ir tai gali būti nepastebėta, o į registro sistemų darbą gali būti įtraukiami nauji ištekliai.

Todėl NIS yra reguliariai peržiūrimas ir visa nauja informacija, kuri yra laikoma neskelbtina, nedelsiant įtraukiama į NIS.

Kiekvieną NIS įrašą sudaro bent ši informacija:

| — | informacijos aprašymas, |
| --- | --- |

—

informacijos aprašymas,

| — | už informaciją atsakingas asmuo, |
| --- | --- |

—

už informaciją atsakingas asmuo,

| — | slaptumo lygis, |
| --- | --- |

—

slaptumo lygis,

| — | pastaba, ar informacija apima asmens duomenis, |
| --- | --- |

—

pastaba, ar informacija apima asmens duomenis,

| — | jeigu reikia, papildoma informacija. |
| --- | --- |

—

jeigu reikia, papildoma informacija.

10.5.   Neskelbtinos informacijos tvarkymas

Jeigu neskelbtina informacija yra tvarkoma ne Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungtyje, ji tvarkoma pagal tvarkymo instrukcijas.

Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungtyje informacija tvarkoma pagal Šalių saugumo reikalavimus.

10.6.   Prieigos valdymas

Prieigos valdymo tikslas – suteikti įgaliotiems naudotojams teisę naudotis paslauga ir neleisti ja naudotis reikiamo leidimo neturintiems naudotojams. Prieigos valdymas kartais taip pat vadinamas teisių valdymu arba tapatybės valdymu.

Naudodamosi laikinu sprendimu ir vykdydamos operacijas pagal jį abi Šalys turi turėti prieigą prie šių komponentų:

| — | vikio – bendradarbiavimo aplinkos, kurioje keičiamasi bendra informacija, pavyzdžiui, versijų išleidimo planais, |
| --- | --- |

—

vikio – bendradarbiavimo aplinkos, kurioje keičiamasi bendra informacija, pavyzdžiui, versijų išleidimo planais,

| — | IT paslaugų valdymo priemonės, skirtos incidentams ir problemoms valdyti (žr. 3 skyrių „Metodika ir standartai“), |
| --- | --- |

—

IT paslaugų valdymo priemonės, skirtos incidentams ir problemoms valdyti (žr. 3 skyrių „Metodika ir standartai“),

| — | keitimosi pranešimais sistemos – kiekviena Šalis pasirūpina saugia keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo sistema, kuria naudojantis būtų perduodami pranešimai su sandorio duomenimis. |
| --- | --- |

—

keitimosi pranešimais sistemos – kiekviena Šalis pasirūpina saugia keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo sistema, kuria naudojantis būtų perduodami pranešimai su sandorio duomenimis.

Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius užtikrina, kad prieiga būtų atnaujinta, ir prieigos valdymo tikslais atlieka savo Šalių kontaktinių centrų funkcijas. Prieigos užklausos yra tvarkomos pagal užklausų vykdymo procedūras.

10.7.   Sertifikato ir (arba) rakto valdymas

Kiekviena Šalis yra atsakinga už savo sertifikato ir (arba) rakto valdymą (sukūrimą, registravimą, saugojimą, įdiegimą, naudojimą, atnaujinimą, panaikinimą, atsarginės kopijos išsaugojimą ir atkūrimą). Kaip nurodyta Susiejimo techniniuose standartuose (STS), naudojami tik skaitmeninį sertifikatą teikiančios organizacijos, kuria pasitiki abi Šalys, išduoti skaitmeniniai sertifikatai. Sertifikatai ir (arba) raktai saugomi laikantis tvarkymo instrukcijų nuostatų.

Visus sertifikatų ir raktų panaikinimo ir (arba) atnaujinimo atvejus suderina abi Šalys. Tai atliekama pagal užklausų vykdymo procedūras.

Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius vienas kitam sertifikatus ir (arba) raktus perduoda saugiomis ryšio priemonėmis, laikydamiesi tvarkymo instrukcijose išdėstytų nuostatų.

Visa sertifikatų ir (arba) raktų patikra tarp Šalių atliekama naudojantis atskiru duomenų perdavimo kanalu.

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/16

---

EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU DĖL JŲ ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMŲ SUSIEJIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2020

2020 m. lapkričio 5 d.

dėl Susitarimo I ir II priedų pakeitimo ir susiejimo techninių standartų priėmimo (2021/1034)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2019 (2) Susitarimo I ir II priedai buvo iš dalies pakeisti ir taip buvo įvykdytos Susitarime nustatytos susiejimo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2019 (2) Susitarimo I ir II priedai buvo iš dalies pakeisti ir taip buvo įvykdytos Susitarime nustatytos susiejimo sąlygos;

| (2) | Jungtiniam komitetui priėmus Sprendimą Nr. 2/2019, Šalys, vadovaudamosi Susitarimo 21 straipsnio 3 dalimi, apsikeitė ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais, nes, jų manymu, visos Susitarime apibrėžtos susiejimo sąlygos buvo įvykdytos; |
| --- | --- |

(2)

Jungtiniam komitetui priėmus Sprendimą Nr. 2/2019, Šalys, vadovaudamosi Susitarimo 21 straipsnio 3 dalimi, apsikeitė ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais, nes, jų manymu, visos Susitarime apibrėžtos susiejimo sąlygos buvo įvykdytos;

| (3) | pagal Susitarimo 21 straipsnio 4 dalį Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

pagal Susitarimo 21 straipsnio 4 dalį Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.;

| (4) | siekiant užtikrinti sklandų Šveicarijai pirmą kartą priskirto orlaivių naudotojų administravimo pereinamąjį etapą ir atsižvelgiant į padarytą registrų jungties kūrimo pažangą, Susitarimo I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas pagal Susitarimo 13 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti sklandų Šveicarijai pirmą kartą priskirto orlaivių naudotojų administravimo pereinamąjį etapą ir atsižvelgiant į padarytą registrų jungties kūrimo pažangą, Susitarimo I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas pagal Susitarimo 13 straipsnio 2 dalį;

| (5) | siekiant prisitaikyti prie naujausių pokyčių ir užtikrinti didesnį lankstumą kuriant Susitarime reikalaujamą jungtį, Susitarimo II priedą reikėtų iš dalies pakeisti pagal Susitarimo 13 straipsnio 2 dalį, kad būtų galima numatyti didesnį, tačiau lygiavertį registrų jungties diegimo technologijų paketą; |
| --- | --- |

(5)

siekiant prisitaikyti prie naujausių pokyčių ir užtikrinti didesnį lankstumą kuriant Susitarime reikalaujamą jungtį, Susitarimo II priedą reikėtų iš dalies pakeisti pagal Susitarimo 13 straipsnio 2 dalį, kad būtų galima numatyti didesnį, tačiau lygiavertį registrų jungties diegimo technologijų paketą;

| (6) | pagal Susitarimo 3 straipsnio 7 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, vadovaudamiesi Susitarimo II priede išdėstytais principais, turėtų parengti susiejimo techninius standartus (toliau – STS). STS turėtų būti išdėstyti išsamūs patikimos ir saugios Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, toliau – SSTL) ir Europos Sąjungos sandorių žurnalo (toliau – ESSŽ) jungties kūrimo reikalavimai. STS turėtų įsigalioti, kai juos sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas; |
| --- | --- |

(6)

pagal Susitarimo 3 straipsnio 7 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, vadovaudamiesi Susitarimo II priede išdėstytais principais, turėtų parengti susiejimo techninius standartus (toliau – STS). STS turėtų būti išdėstyti išsamūs patikimos ir saugios Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, toliau – SSTL) ir Europos Sąjungos sandorių žurnalo (toliau – ESSŽ) jungties kūrimo reikalavimai. STS turėtų įsigalioti, kai juos sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas;

| (7) | pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį Jungtinis komitetas turėtų susitarti dėl techninių gairių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas Susitarimo įgyvendinimas, įskaitant techninius ar kitus klausimus, būtinus saugiai ir patikimai SSTL ir ESSŽ jungčiai sukurti. Technines gaires gali parengti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį sudaryta darbo grupė. Į ją turėtų būti įtraukti bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius; ji turėtų padėti Jungtiniam komitetui vykdyti Susitarimo 13 straipsnyje nurodytas funkcijas; |
| --- | --- |

(7)

pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį Jungtinis komitetas turėtų susitarti dėl techninių gairių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas Susitarimo įgyvendinimas, įskaitant techninius ar kitus klausimus, būtinus saugiai ir patikimai SSTL ir ESSŽ jungčiai sukurti. Technines gaires gali parengti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį sudaryta darbo grupė. Į ją turėtų būti įtraukti bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius; ji turėtų padėti Jungtiniam komitetui vykdyti Susitarimo 13 straipsnyje nurodytas funkcijas;

| (8) | atsižvelgiant į techninį gairių pobūdį ir tai, kad jas reikės koreguoti atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengtos techninės gairės turėtų būti teikiamos Jungtiniam komitetui susipažinti arba, jei reikia, patvirtinti, |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į techninį gairių pobūdį ir tai, kad jas reikės koreguoti atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengtos techninės gairės turėtų būti teikiamos Jungtiniam komitetui susipažinti arba, jei reikia, patvirtinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo I priedo B dalies 17 punkto antra pastraipa pakeičiama taip:

„Orlaivių naudotojus, kurie bus pirmą kartą priskirti Šveicarijai po to, kai įsigalios šis Susitarimas, Šveicarija pradeda administruoti po priskyrimo metų balandžio 30 d., kai pradės veikti laikina registrų jungtis.“

2 straipsnis

Susitarimo II priedo ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„STS turi būti nurodyta, kad SSTL ir ESSŽ ryšys palaikomas saugiai keičiantis saityno paslaugų pranešimais ir yra grindžiamas šiomis (*1) arba lygiavertėmis technologijomis:

| — | saityno paslaugomis, kurioms naudojamas paprastosios kreipties į objektus (SOAP) protokolas; |
| --- | --- |

—

saityno paslaugomis, kurioms naudojamas paprastosios kreipties į objektus (SOAP) protokolas;

| — | aparatine įranga grindžiamu virtualiuoju privačiuoju tinklu (VPN); |
| --- | --- |

—

aparatine įranga grindžiamu virtualiuoju privačiuoju tinklu (VPN);

| — | XML kalba (angl. Extensible Markup Language); |
| --- | --- |

—

XML kalba (angl. Extensible Markup Language);

| — | skaitmeniniu parašu ir |
| --- | --- |

—

skaitmeniniu parašu ir

| — | tinklo laiko protokolais.“ |
| --- | --- |

—

tinklo laiko protokolais.“

3 straipsnis

Priimami prie šio sprendimo pridėti susiejimo techniniai standartai (toliau – STS).

4 straipsnis

Vadovaujantis Susitarimo 12 straipsnio 5 dalimi, sudaroma darbo grupė. Ji padeda Jungtiniam komitetui užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, tarp kitų dalykų – parengti STS įgyvendinti reikalingas technines gaires.

Į darbo grupę įtraukiamas bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. lapkričio 5 d.

Jungtinio komiteto vardu

Europos Sąjungos sekretorė

Maja-Alexandra DITTEL

Pirmininkė

Beatriz YORDI

Šveicarijos sekretorė

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  OL L 322, 2017 12 7, p. 3.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2019, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo I ir II priedai (OL L 314, 2020 9 29, p. 68).

2

---

PRIEDAS

Susiejimo techniniai standartai (STS) pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo 3 straipsnio 7 dalį

LAIKINI STANDARTAI

1.   Sąvokų žodynėlis

1-1 lentelė

Su veikla susijusios santrumpos ir apibrėžtys

| Santrumpa, sąvoka | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Apyvartinis taršos leidimas | Vienos tonos anglies dioksido ekvivalento išmetimo per nustatytą laiką leidimas, kuris galioja tik siekiant, kad būtų laikomasi ES ATLPS arba Šveicarijos ATLPS reikalavimų |
| ŠK | Šveicarijos Konfederacija |
| CHU | Šveicarijos paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (angl. Swiss general allowances) (Santrumpa „CHU2“ vartojama kalbant apie antrojo įsipareigojimų laikotarpio CHU leidimus) |
| CHUA | Šveicarijos aviacijos apyvartiniai taršos leidimai |
| BDP | Susitarimo šalių kartu parengtos bendros darbo procedūros, skirtos ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS praktiškai susieti |
| ATLR | Apyvartinių taršos leidimų registras |
| ATLPS | Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema |
| ES | Europos Sąjunga |
| EUA | ES paprastasis apyvartinis taršos leidimas (angl. EU General Allowance) |
| EUAA | ES aviacijos apyvartinis taršos leidimas (angl. EU Aviation Allowance) |
| ESKR | Europos Sąjungos konsoliduotas registras |
| ESSŽ | Europos Sąjungos sandorių žurnalas |
| Registras | Pagal ATLPS išduotų leidimų apskaitos sistema, suteikianti galimybę stebėti elektroninėse sąskaitose laikomų leidimų nuosavybę |
| SSTL | Šveicarijos papildomų sandorių žurnalas (angl. Swiss Suplementary Transaction Log) |
| Sandoris | Registre vykdomas procesas, per kurį apyvartinis taršos leidimas perkeliamas iš vienos sąskaitos į kitą |
| Sandorių žurnalo sistema | Sandorių žurnale saugomi kiekvieno pasiūlymo dėl sandorio, išsiųsto iš vieno registro į kitą, įrašai |

Santrumpa, sąvoka

Apibrėžtis

Apyvartinis taršos leidimas

Vienos tonos anglies dioksido ekvivalento išmetimo per nustatytą laiką leidimas, kuris galioja tik siekiant, kad būtų laikomasi ES ATLPS arba Šveicarijos ATLPS reikalavimų

ŠK

Šveicarijos Konfederacija

CHU

Šveicarijos paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (angl. Swiss general allowances) (Santrumpa „CHU2“ vartojama kalbant apie antrojo įsipareigojimų laikotarpio CHU leidimus)

CHUA

Šveicarijos aviacijos apyvartiniai taršos leidimai

BDP

Susitarimo šalių kartu parengtos bendros darbo procedūros, skirtos ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS praktiškai susieti

ATLR

Apyvartinių taršos leidimų registras

ATLPS

Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema

ES

Europos Sąjunga

EUA

ES paprastasis apyvartinis taršos leidimas (angl. EU General Allowance)

EUAA

ES aviacijos apyvartinis taršos leidimas (angl. EU Aviation Allowance)

ESKR

Europos Sąjungos konsoliduotas registras

ESSŽ

Europos Sąjungos sandorių žurnalas

Registras

Pagal ATLPS išduotų leidimų apskaitos sistema, suteikianti galimybę stebėti elektroninėse sąskaitose laikomų leidimų nuosavybę

SSTL

Šveicarijos papildomų sandorių žurnalas (angl. Swiss Suplementary Transaction Log)

Sandoris

Registre vykdomas procesas, per kurį apyvartinis taršos leidimas perkeliamas iš vienos sąskaitos į kitą

Sandorių žurnalo sistema

Sandorių žurnale saugomi kiekvieno pasiūlymo dėl sandorio, išsiųsto iš vieno registro į kitą, įrašai

1-2 lentelė

Techninės santrumpos ir apibrėžtys

| Santrumpa | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Asimetrinė kriptografija | Viešųjų ir privačiųjų raktų naudojimas duomenims užšifruoti ir iššifruoti |
| Skaitmeninius sertifikatus teikianti organizacija | Skaitmeninius sertifikatus išduodantis subjektas |
| Kriptografinis raktas | Informacijos vienetas, pagal kurį nustatomas kriptografinio algoritmo funkcinis rezultatas |
| Iššifravimas | Užšifravimui priešingas procesas |
| Skaitmeninis parašas | Matematinis metodas, naudojamas pranešimo, programinės įrangos arba skaitmeninio dokumento autentiškumui ir vientisumui patvirtinti |
| Užšifravimas | Procesas, per kurį informacija arba duomenys paverčiami kodu, ypač siekiant užkirsti kelią neleistinai prieigai |
| Failo nuskaitymas | Failo skaitymo procesas |
| Užkarda | Tinklo apsaugos taikomoji programa arba programinė įranga, kuria pagal apibrėžtas taisykles stebimi ir kontroliuojami tinkle gaunami ir siunčiami duomenys |
| Veikimo stebėsena | Periodiškas signalas, kuris skleidžiamas ir stebimas aparatine arba programine įranga siekiant stebėti, ar darbas vyksta įprasta tvarka arba siekiant sinchronizuoti kitas kompiuterinės sistemos dalis (angl. heartbeat monitoring) |
| IPSec | „IP SECurity“ tinklo protokolų komplektas, kuriuo patvirtinamas duomenų autentiškumas ir užšifruojami duomenų paketai, kad tarp dviejų kompiuterių būtų užtikrintas saugus užšifruotas interneto protokolo tinklo ryšys |
| Prasiskverbimo bandymai | Kompiuterinės sistemos, tinklo arba saityno taikomosios programos bandymai siekiant nustatyti saugumo požiūriu pažeidžiamas vietas, kuriomis galėtų pasinaudoti išpuolių rengėjai |
| Suderinimo procesas | Procesas, kuriuo užtikrinama, kad du įrašų rinkiniai atitiktų vienas kitą |
| VPN | Virtualusis privatusis tinklas (angl. Virtual Private Network) |
| XML | XML kalba. Ja naudodamiesi projektuotojai rengia savas individualizuotas žymes, suteikiančias galimybę duomenis apibrėžti, perduoti, patvirtinti ir aiškinti įvairiose taikomosiose programose ir įvairiose organizacijose. |

Santrumpa

Apibrėžtis

Asimetrinė kriptografija

Viešųjų ir privačiųjų raktų naudojimas duomenims užšifruoti ir iššifruoti

Skaitmeninius sertifikatus teikianti organizacija

Skaitmeninius sertifikatus išduodantis subjektas

Kriptografinis raktas

Informacijos vienetas, pagal kurį nustatomas kriptografinio algoritmo funkcinis rezultatas

Iššifravimas

Užšifravimui priešingas procesas

Skaitmeninis parašas

Matematinis metodas, naudojamas pranešimo, programinės įrangos arba skaitmeninio dokumento autentiškumui ir vientisumui patvirtinti

Užšifravimas

Procesas, per kurį informacija arba duomenys paverčiami kodu, ypač siekiant užkirsti kelią neleistinai prieigai

Failo nuskaitymas

Failo skaitymo procesas

Užkarda

Tinklo apsaugos taikomoji programa arba programinė įranga, kuria pagal apibrėžtas taisykles stebimi ir kontroliuojami tinkle gaunami ir siunčiami duomenys

Veikimo stebėsena

Periodiškas signalas, kuris skleidžiamas ir stebimas aparatine arba programine įranga siekiant stebėti, ar darbas vyksta įprasta tvarka arba siekiant sinchronizuoti kitas kompiuterinės sistemos dalis (angl. heartbeat monitoring)

IPSec

„IP SECurity“ tinklo protokolų komplektas, kuriuo patvirtinamas duomenų autentiškumas ir užšifruojami duomenų paketai, kad tarp dviejų kompiuterių būtų užtikrintas saugus užšifruotas interneto protokolo tinklo ryšys

Prasiskverbimo bandymai

Kompiuterinės sistemos, tinklo arba saityno taikomosios programos bandymai siekiant nustatyti saugumo požiūriu pažeidžiamas vietas, kuriomis galėtų pasinaudoti išpuolių rengėjai

Suderinimo procesas

Procesas, kuriuo užtikrinama, kad du įrašų rinkiniai atitiktų vienas kitą

VPN

Virtualusis privatusis tinklas (angl. Virtual Private Network)

XML

XML kalba. Ja naudodamiesi projektuotojai rengia savas individualizuotas žymes, suteikiančias galimybę duomenis apibrėžti, perduoti, patvirtinti ir aiškinti įvairiose taikomosiose programose ir įvairiose organizacijose.

2.   Įžanga

2017 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (toliau – Susitarimas) numatytas abipusis apyvartinių taršos leidimų, kuriuos galima naudoti atitikčiai užtikrinti pagal Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ES ATLPS) arba Šveicarijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – Šveicarijos ATLPS), pripažinimas. Siekiant praktiškai susieti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS bus sukurta tiesioginė jungtis tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (toliau – ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, toliau – SSTL), kad pagal bet kurią iš šių dviejų ATLPS išduoti apyvartiniai taršos leidimai galėtų būti perkelti iš vieno registro į kitą (Susitarimo 3 straipsnio 2 dalis). Siekiant praktiškai susieti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS, iki 2020 m. gegužės mėn. arba kuo anksčiau po šios datos pradedamas taikyti laikinas sprendimas. Šalys bendradarbiauja siekdamos kuo anksčiau pakeisti šį laikiną sprendimą nuolatine registrų jungtimi (Susitarimo II priedas).

Pagal Susitarimo 3 straipsnio 7 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, remdamiesi II priede nustatytais principais, parengia susiejimo techninius standartus (toliau – STS) ir juose išdėsto išsamius reikalavimus, kaip turi būti sukurta patikima ir saugi SSTL ir ESSŽ jungtis. Administratorių parengti STS įsigalioja, kai juos sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas.

Šiame dokumente išdėstytus STS sprendimu Nr. 2/2020 turi patvirtinti Jungtinis komitetas. Pagal šį sprendimą Jungtinis komitetas prašo Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengti išsamesnes susiejimo praktinio įgyvendinimo technines gaires ir užtikrinti, kad jos būtų nuolat tikslinamos atsižvelgiant į technikos pažangą ir naujus reikalavimus, susijusius su jungties sauga ir saugumu ir jos veiksmingu ir efektyviu veikimu.

2.1.   Taikymo sritis

Šiame dokumente įtvirtintas bendras Susitarimo šalių susitarimas dėl jungties tarp ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS registrų kūrimo techninių pagrindų. Nors šiame dokumente yra išdėstytos pagrindinės techninės specifikacijos, t. y. architektūriniai, paslaugų ir saugumo reikalavimai, tam, kad jungtis imtų veikti praktiškai, bus reikalingos tam tikros papildomos išsamios techninės gairės.

Kad jungtis tinkamai veiktų, bus reikalingi tolesni jos praktinio veikimo procesai ir procedūros. Pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį šie aspektai aprašomi Jungtinio komiteto sprendimu atskirai priimtose bendrose darbo procedūrose (toliau – BDP).

2.2.   Adresatai

Šis dokumentas skirtas Šveicarijos registro administratoriui ir Sąjungos vyriausiajam administratoriui.

3.   Bendrosios nuostatos

3.1.   Ryšio jungties architektūra

Šiame skirsnyje aprašoma bendra ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS jungties bei įvairių ją sudarančių komponentų praktinio veikimo architektūra.

Kadangi apibrėžiant registrų jungties architektūrą viena iš sričių, kuriai skiriama daugiausia dėmesio, yra saugumas, buvo imtasi visų priemonių, kad architektūra būtų patikima. Nors numatyta nuolatinė registrų jungtis veiks saityno paslaugų pagrindu, pagal laikiną sprendimą bus naudojamas keitimosi failais mechanizmas.

Pagal techninį sprendimą naudojami:

| — | saugaus keitimosi pranešimais protokolas; |
| --- | --- |

—

saugaus keitimosi pranešimais protokolas;

| — | XML pranešimai; |
| --- | --- |

—

XML pranešimai;

| — | XML pagrindu veikiantis skaitmeninis parašas ir užšifravimas; |
| --- | --- |

—

XML pagrindu veikiantis skaitmeninis parašas ir užšifravimas;

| — | „VPN Appliance“ arba lygiavertis saugaus duomenų persiuntimo tinklas. |
| --- | --- |

—

„VPN Appliance“ arba lygiavertis saugaus duomenų persiuntimo tinklas.

3.1.1.   Keitimasis pranešimais

Ryšys tarp Sąjungos registro ir Šveicarijos registro bus užtikrinamas naudojant keitimosi pranešimais saugiais kanalais mechanizmą. Kiekviename galiniame taške bus remiamasi savomis gautų pranešimų saugyklomis.

Abi Šalys tvarkys gautų pranešimų žurnalą ir saugos pranešimų tvarkymo duomenis.

Apie klaidas arba nenumatytą būklę reikės pranešti siunčiant perspėjimus, o priežiūros grupių specialistai turės palaikyti tiesioginį ryšį.

| Klaidos ir nenumatyti įvykiai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų incidentų valdymo proceso darbo procedūrų. |
| --- |

Klaidos ir nenumatyti įvykiai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų incidentų valdymo proceso darbo procedūrų.

3.1.2.   XML pranešimas – bendras apibūdinimas

XML pranešimą sudaro vienas arba keli iš šių elementų:

| — | viena arba kelios sandorio užklausos ir (arba) vienas arba keli atsakymai dėl sandorio; |
| --- | --- |

—

viena arba kelios sandorio užklausos ir (arba) vienas arba keli atsakymai dėl sandorio;

| — | viena operacija ir (arba) atsakymas, susijęs su suderinimu; |
| --- | --- |

—

viena operacija ir (arba) atsakymas, susijęs su suderinimu;

| — | vienas bandomasis pranešimas. |
| --- | --- |

—

vienas bandomasis pranešimas.

Kiekviename pranešime yra antraštė, kurioje įrašoma:

| — | ATLPS sistema, iš kurios siunčiamas pranešimas; |
| --- | --- |

—

ATLPS sistema, iš kurios siunčiamas pranešimas;

| — | sekos numeris. |
| --- | --- |

—

sekos numeris.

3.1.3.   Pranešimų nuskaitymo langai

Taikant laikiną sprendimą naudojami iš anksto apibrėžti pranešimų nuskaitymo langai ir įvardytų įvykių rinkiniai. Sandorių užklausos, gautos per jungtį, bus nuskaitomos tik nustatytais intervalais. Pranešimų nuskaitymo langų procesai apima techninį siunčiamų ir gaunamų sandorių užklausų tvirtinimą. Taip pat pažymėtina, kad suderinimas gali būti vykdomas kasdien ir jį galima įjungti rankiniu būdu.

| Bet kurių iš šių įvykių periodiškumo ir (arba) laiko pakeitimai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų užklausų vykdymo proceso darbo procedūrų. |
| --- |

Bet kurių iš šių įvykių periodiškumo ir (arba) laiko pakeitimai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų užklausų vykdymo proceso darbo procedūrų.

3.1.4.   Pranešimų dėl sandorių procesai

Siunčiami sandoriai

Image 1

Šioje dalyje procesai aprašyti iš perduodančiosios ATLPS perspektyvos. Pirmiau pateiktoje procesų diagramoje pavaizduoti visi sandorių siuntimo procesui būdingi etapai.

Pagrindinis procesas „įprastas sandoris“ (jo etapai nurodyti pirmiau pateiktoje diagramoje):

| a) | užklausą perduodančiojoje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei taikoma, po 24 val.); |
| --- | --- |

a)

užklausą perduodančiojoje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei taikoma, po 24 val.);

| b) | sandorių žurnale sandorio užklausa tvirtinama; |
| --- | --- |

b)

sandorių žurnale sandorio užklausa tvirtinama;

| c) | sandorio užklausa siunčiama į paskirties ATLPS; |
| --- | --- |

c)

sandorio užklausa siunčiama į paskirties ATLPS;

| d) | pranešimas apie priėmimą yra siunčiamas į užklausą išsiuntusios ATLPS registrą; |
| --- | --- |

d)

pranešimas apie priėmimą yra siunčiamas į užklausą išsiuntusios ATLPS registrą;

| e) | paskirties ATLPS sandorio užklausa tvirtinama; |
| --- | --- |

e)

paskirties ATLPS sandorio užklausa tvirtinama;

| f) | iš paskirties ATLPS pranešimas apie priėmimą siunčiamas į užklausą atsiuntusios ATLPS sandorių žurnalą; |
| --- | --- |

f)

iš paskirties ATLPS pranešimas apie priėmimą siunčiamas į užklausą atsiuntusios ATLPS sandorių žurnalą;

| g) | iš sandorių žurnalo į registrą siunčiamas atsakymas apie priėmimą. |
| --- | --- |

g)

iš sandorių žurnalo į registrą siunčiamas atsakymas apie priėmimą.

Alternatyvus procesas „atmetimas sandorių žurnale“ (etapai parodyti pirmiau pateiktoje diagramoje, taip pat pradedant nuo a)):

| a) | užklausą siunčiančioje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei reikia, po 24 val.); |
| --- | --- |

a)

užklausą siunčiančioje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei reikia, po 24 val.);

po to:

| b) | sandorių žurnale užklausa nepatvirtinama; |
| --- | --- |

b)

sandorių žurnale užklausa nepatvirtinama;

| c) | į užklausą atsiuntusį registrą siunčiamas atsakymas apie atmetimą. |
| --- | --- |

c)

į užklausą atsiuntusį registrą siunčiamas atsakymas apie atmetimą.

Alternatyvus procesas „atmetimas ATLPS“ (etapai parodyti pirmiau pateiktoje diagramoje, pradedant nuo a)):

| a) | užklausą siunčiančioje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei reikia, po 24 val.); |
| --- | --- |

a)

užklausą siunčiančioje ATLPS sandorio užklausa siunčiama iš registro į sandorių žurnalą, kai pasibaigia visi veiklos užlaikymai (jei reikia, po 24 val.);

| b) | sandorių žurnale sandorio užklausa tvirtinama; |
| --- | --- |

b)

sandorių žurnale sandorio užklausa tvirtinama;

| c) | sandorio užklausa siunčiama į paskirties ATLPS; |
| --- | --- |

c)

sandorio užklausa siunčiama į paskirties ATLPS;

| d) | pranešimas apie priėmimą yra siunčiamas į užklausą atsiuntusios ATLPS registrą; |
| --- | --- |

d)

pranešimas apie priėmimą yra siunčiamas į užklausą atsiuntusios ATLPS registrą;

po to:

| e) | užklausą priėmusios ATLPS sandorių žurnale sandoris nepatvirtinamas; |
| --- | --- |

e)

užklausą priėmusios ATLPS sandorių žurnale sandoris nepatvirtinamas;

| f) | iš užklausą priėmusios ATLPS siunčiamas pranešimas apie atmetimą į užklausą atsiuntusios ATLPS sandorių žurnalą; |
| --- | --- |

f)

iš užklausą priėmusios ATLPS siunčiamas pranešimas apie atmetimą į užklausą atsiuntusios ATLPS sandorių žurnalą;

| g) | iš sandorių žurnalo į registrą siunčiamas pranešimas apie atmetimą. |
| --- | --- |

g)

iš sandorių žurnalo į registrą siunčiamas pranešimas apie atmetimą.

Gaunami sandoriai

Šioje dalyje procesai aprašyti iš priimančiosios ATLPS perspektyvos. Konkretus procesas yra pavaizduotas toliau pateiktoje procesų diagramoje:

Image 2

Diagramoje parodyta:

| 1. | kai priimančiosios ATLPS sandorių žurnale užklausa patvirtinama, užklausą perduodančiai ATLPS yra siunčiamas pranešimas apie priėmimą, o į užklausą priimančios ATLPS registrą siunčiamas pranešimas, kad „sandoris užbaigtas“; |
| --- | --- |

1.

kai priimančiosios ATLPS sandorių žurnale užklausa patvirtinama, užklausą perduodančiai ATLPS yra siunčiamas pranešimas apie priėmimą, o į užklausą priimančios ATLPS registrą siunčiamas pranešimas, kad „sandoris užbaigtas“;

| 2. | jeigu priimančiame sandorių žurnale gauta užklausa atmetama ir nepriimama, sandorio užklausa į priimančiosios ATLPS registrą nesiunčiama. |
| --- | --- |

2.

jeigu priimančiame sandorių žurnale gauta užklausa atmetama ir nepriimama, sandorio užklausa į priimančiosios ATLPS registrą nesiunčiama.

Protokolas

Pranešimo dėl sandorio ciklą sudaro tik du pranešimai:

| — | perduodančiosios ATLPS sandorio pasiūlymas priimančiajai ATLPS; |
| --- | --- |

—

perduodančiosios ATLPS sandorio pasiūlymas priimančiajai ATLPS;

| — | priimančiosios ATLPS atsakymas dėl sandorio perduodančiajai ATLPS: priimtas arba atmestas (įskaitant atmetimo priežastį):






  — | priimta: sandoris užbaigtas; |
| --- | --- | --- |

—

priimančiosios ATLPS atsakymas dėl sandorio perduodančiajai ATLPS: priimtas arba atmestas (įskaitant atmetimo priežastį):

—

priimta: sandoris užbaigtas;

| — | atmesta: sandoris nutrauktas. |
| --- | --- |

—

atmesta: sandoris nutrauktas.

Sandorio būklė

| — | Kai užklausa išsiunčiama, perduodančiojoje ATLPS sandorio būklė bus nustatyta į „pasiūlytas“. |
| --- | --- |

—

Kai užklausa išsiunčiama, perduodančiojoje ATLPS sandorio būklė bus nustatyta į „pasiūlytas“.

| — | Kai užklausa gaunama ir kol ji nagrinėjama, priimančiojoje ATLPS sandorio būklė bus nustatyta į „pasiūlytas“. |
| --- | --- |

—

Kai užklausa gaunama ir kol ji nagrinėjama, priimančiojoje ATLPS sandorio būklė bus nustatyta į „pasiūlytas“.

| — | Pasiūlymą sutvarkius, priimančiojoje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „užbaigtas“ arba „nutrauktas“. Tada iš priimančiosios ATLPS bus nusiųstas atitinkamas pranešimas apie priėmimą arba atmetimą. |
| --- | --- |

—

Pasiūlymą sutvarkius, priimančiojoje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „užbaigtas“ arba „nutrauktas“. Tada iš priimančiosios ATLPS bus nusiųstas atitinkamas pranešimas apie priėmimą arba atmetimą.

| — | Kai bus gautas pranešimas apie priėmimą arba atmetimą ir pranešimas bus apdorotas, perduodančioje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „užbaigtas“ arba „nutrauktas“. |
| --- | --- |

—

Kai bus gautas pranešimas apie priėmimą arba atmetimą ir pranešimas bus apdorotas, perduodančioje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „užbaigtas“ arba „nutrauktas“.

| — | Jeigu nebus gauta jokio atsakymo, perduodančiojoje ATLPS sandorio būklė liks „pasiūlytas“. |
| --- | --- |

—

Jeigu nebus gauta jokio atsakymo, perduodančiojoje ATLPS sandorio būklė liks „pasiūlytas“.

| — | Jeigu pasiūlyto sandorio būklė „pasiūlytas“ nesikeis ilgiau negu 30 minučių, priimančioje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „nutrauktas“. |
| --- | --- |

—

Jeigu pasiūlyto sandorio būklė „pasiūlytas“ nesikeis ilgiau negu 30 minučių, priimančioje ATLPS sandorio būklė bus pakeista į „nutrauktas“.

| Su sandoriais susiję incidentai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų incidentų valdymo proceso darbo procedūrų. |
| --- |

Su sandoriais susiję incidentai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų incidentų valdymo proceso darbo procedūrų.

3.2.   Duomenų perdavimo saugumas

Yra keturi duomenų perdavimo apsaugos lygiai:

| 1) | prieigos prie tinklo kontrolė: užkarda ir tinklo vidaus jungčių lygmuo; |
| --- | --- |

1)

prieigos prie tinklo kontrolė: užkarda ir tinklo vidaus jungčių lygmuo;

| 2) | užšifravimas siuntimo lygmeniu: VPN arba lygiavertis saugaus duomenų persiuntimo tinklas; |
| --- | --- |

2)

užšifravimas siuntimo lygmeniu: VPN arba lygiavertis saugaus duomenų persiuntimo tinklas;

| 3) | užšifravimas seanso lygmeniu: saugaus keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo protokolas; |
| --- | --- |

3)

užšifravimas seanso lygmeniu: saugaus keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo protokolas;

| 4) | užšifravimas taikomosios programos lygmeniu: XML turinio užšifravimas ir parašas. |
| --- | --- |

4)

užšifravimas taikomosios programos lygmeniu: XML turinio užšifravimas ir parašas.

3.2.1.   Užkarda ir tinklo vidaus jungtys

Jungtis turi būti kuriama aparatine užkarda apsaugotame tinkle. Užkarda konfigūruojama taip, kad prie VPN serverio galėtų jungtis tik registruoti klientai.

3.2.2.   Virtualusis privatusis tinklas (toliau – VPN)

Visi Šalių tarpusavio pranešimai apsaugomi naudojant saugias duomenų siuntimo technologijas. Jeigu naudojamas VPN, infrastruktūra turi veikti aparatinės įrangos arba virtualių įrenginių pagrindu. VPN technologijos suteikia galimybę tinkle, pavyzdžiui, internete, sukurti duomenų perdavimo „tunelį“ nuo vieno taško iki kito ir taip apsaugoti visus pranešimus. Prieš sukuriant VPN tunelį numatomo kliento galinio taško įrenginiui išduodamas skaitmeninis sertifikatas, suteikiantis galimybę klientui įrodyti savo tapatybę, kai prašoma prisijungimo. Kiekviena Šalis yra atsakinga už sertifikato įdiegimą į savo VPN galinio taško įrenginį. Naudodamas skaitmeninius sertifikatus kiekvienas VPN serveris kreipiasi į centrinę instituciją, kad jam būtų suteikti autentiškumo patvirtinimo rekvizitai. Per duomenų perdavimo tunelio kūrimo procesą susitariama dėl užšifravimo užtikrinant, kad visi tuo tuneliu perduodami pranešimai būtų apsaugoti.

Kliento VPN galinio taško įrenginiai sukonfigūruojami taip, kad VPN tunelis būtų pastovus ir būtų galima užtikrinti visą laiką veikiantį patikimą, dvikryptį tikralaikį ryšį tarp Šalių.

Bet kuris lygiavertis sprendimas turi atitikti pirmiau išdėstytus principus.

3.2.3.   IPSec diegimas

Jeigu naudojamas VPN sprendimas, naudojant IPSec protokolą sukuriama skirtingose vietose esančius įrenginius jungianti VPN infrastruktūra, kurioje tarp tų vietų užtikrinamas autentiškumo patvirtinimas, duomenų vientisumas ir duomenų užšifravimas. IPSec VPN konfigūracija VPN jungtyje užtikrinamas tinkamas autentiškumo patvirtinimas tarp dviejų galinių taškų įrenginių. Šalys nustato nuotolinio kliento tapatybę ir patvirtina jo autentiškumą naudodamosi IPSec jungtimi ir kitos Šalies pripažintos skaitmeninius sertifikatus teikiančios organizacijos išduotu skaitmeniniu sertifikatu.

IPSec taip pat užtikrina visų VPN tuneliu perduodamų pranešimų duomenų vientisumą. Duomenų paketų maiša atliekama ir jie pasirašomi naudojant VPN nustatyto autentiškumo patvirtinimo informaciją. Duomenų konfidencialumas taip pat užtikrinamas naudojantis IPSec užšifravimo funkcija.

3.2.4.   Saugaus keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo protokolas

Siekiant užtikrinti keitimosi duomenimis tarp Šalių saugumą, pagal laikiną sprendimą yra naudojami keli užšifravimo lygmenys. Abi sistemos ir jų aplinka yra sujungtos tarpusavyje tinklo lygmeniu sukuriant VPN tunelius arba lygiaverčius saugius duomenų siuntimo tinklus. Taikomosios programos lygmeniu failai yra perduodami per seansą naudojantis saugiu keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo protokolu.

3.2.5.   XML užšifravimas ir parašas

XML failuose pasirašymas ir užšifravimas vyksta dviem lygmenimis. Kiekviena sandorio užklausa, atsakymas dėl sandorio ir kiekvienas suderinimo pranešimas yra pasirašomi atskirai skaitmeniniu būdu.

Antruoju lygmeniu atskirai užšifruojamas kiekvienas pranešimą sudarantis elementas.

Be to, trečiuoju etapu, siekiant užtikrinti viso pranešimo vientisumą ir tai, kad visas pranešimas nebūtų atmestas, skaitmeniniu būdu pasirašomas pagrindinis pranešimo elementas. Tokiu būdu užtikrinamas aukštas XML įterptųjų duomenų apsaugos lygis. Techninio įgyvendinimo etapu laikomasi Pasaulinio saityno konsorciumo standartų.

Kai pranešimą norima iššifruoti ir patvirtinti, visas procesas atliekamas atvirkštine tvarka.

3.2.6.   Kriptografiniai raktai

Užšifravimui ir pasirašymui bus naudojama viešųjų raktų kriptografija.

Konkrečiu IPSec atveju naudojami tik skaitmeninius sertifikatus teikiančios organizacijos, kuria pasitiki abi Šalys, išduoti skaitmeniniai sertifikatai. Skaitmeninius sertifikatus teikianti organizacija patikrina sertifikato turėtojo tapatybę bei išduoda sertifikatus, pagal kuriuos nustatoma organizacijos tapatybė ir tarp Šalių sukuriami saugūs duomenų perdavimo kanalai.

| Kriptografiniai raktai yra naudojami ryšio kanalams ir duomenų failams pasirašyti ir užšifruoti. Šalys keičiasi viešais sertifikatais skaitmeniniu būdu, naudodamosi saugiais kanalais. Sertifikatai patvirtinami atskiru duomenų perdavimo kanalu. Ši procedūra yra neatskiriama BDP aprašyto informacijos saugumo valdymo proceso dalis. |
| --- |

Kriptografiniai raktai yra naudojami ryšio kanalams ir duomenų failams pasirašyti ir užšifruoti. Šalys keičiasi viešais sertifikatais skaitmeniniu būdu, naudodamosi saugiais kanalais. Sertifikatai patvirtinami atskiru duomenų perdavimo kanalu. Ši procedūra yra neatskiriama BDP aprašyto informacijos saugumo valdymo proceso dalis.

3.3.   Jungčiai priskirtų funkcijų sąrašas

Jungtis yra įvairių funkcijų, kuriomis įgyvendinami pagal Susitarimą vykdomi verslo procesai, perdavimo sistema. Į jungtį taip pat įtraukta suderinimo proceso ir bandymo pranešimų specifikacija, suteikianti galimybę įgyvendinti veikimo stebėseną (angl. heartbeat monitoring).

3.3.1.   Verslo sandoriai

Verslo požiūriu per jungtį tvarkomos toliau nurodytų keturių (4) tipų sandorių užklausos.

| — | Išorinis perdavimas:






  — | ATLPS jungčiai pradėjus veikti, ES ir ŠK apyvartiniai taršos leidimai galės būti keičiami vieni kitais, taigi Šalys juos galės visapusiškai perduoti viena kitai; |
| --- | --- | --- |

—

Išorinis perdavimas:

—

ATLPS jungčiai pradėjus veikti, ES ir ŠK apyvartiniai taršos leidimai galės būti keičiami vieni kitais, taigi Šalys juos galės visapusiškai perduoti viena kitai;

| — | tam, kad perdavimą būtų galima įvykdyti per jungtį, vienoje ATLPS reikės sukurti siuntimo, o kitoje ATLPS priėmimo paskyrą; |
| --- | --- |

—

tam, kad perdavimą būtų galima įvykdyti per jungtį, vienoje ATLPS reikės sukurti siuntimo, o kitoje ATLPS priėmimo paskyrą;

| — | gali būti perduodami šių keturių (4) tipų apyvartiniai taršos leidimai (bet koks jų skaičius):






  — | Šveicarijos paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (CHU); |
| --- | --- | --- |

—

gali būti perduodami šių keturių (4) tipų apyvartiniai taršos leidimai (bet koks jų skaičius):

—

Šveicarijos paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (CHU);

| — | Šveicarijos aviacijos apyvartiniai taršos leidimai (CHUA); |
| --- | --- |

—

Šveicarijos aviacijos apyvartiniai taršos leidimai (CHUA);

| — | ES paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (EUA); |
| --- | --- |

—

ES paprastieji apyvartiniai taršos leidimai (EUA);

| — | ES aviacijos apyvartiniai taršos leidimai (EUAA). |
| --- | --- |

—

ES aviacijos apyvartiniai taršos leidimai (EUAA).

| — | Tarptautinis paskirstymas
  Vienos ATLPS administruojami orlaivių naudotojai, turintys įsipareigojimų kitai ATLPS ir turintys teisę gauti nemokamų apyvartinių taršos leidimų iš tos antrosios ATLPS, iš antrosios ATLPS gaus nemokamų aviacijos apyvartinių taršos leidimų pagal tarptautinį paskirstymo sandorį. |
| --- | --- |

—

Tarptautinis paskirstymas

Vienos ATLPS administruojami orlaivių naudotojai, turintys įsipareigojimų kitai ATLPS ir turintys teisę gauti nemokamų apyvartinių taršos leidimų iš tos antrosios ATLPS, iš antrosios ATLPS gaus nemokamų aviacijos apyvartinių taršos leidimų pagal tarptautinį paskirstymo sandorį.

| — | Tarptautinio paskirstymo panaikinimas
  Šis sandoris įvyks, jeigu visus orlaivio naudotojui kitos ATLPS suteiktus nemokamus apyvartinius taršos leidimus reikės panaikinti. |
| --- | --- |

—

Tarptautinio paskirstymo panaikinimas

Šis sandoris įvyks, jeigu visus orlaivio naudotojui kitos ATLPS suteiktus nemokamus apyvartinius taršos leidimus reikės panaikinti.

| — | ATL pertekliaus grąžinimas
  Šis atvejis panašus į panaikinimą, tačiau paskirtus apyvartinius taršos leidimus (tik perteklinius paskirtus apyvartinius taršos leidimus) reikės ne visiškai panaikinti, bet grąžinti juos skyrusiai ATLPS. |
| --- | --- |

—

ATL pertekliaus grąžinimas

Šis atvejis panašus į panaikinimą, tačiau paskirtus apyvartinius taršos leidimus (tik perteklinius paskirtus apyvartinius taršos leidimus) reikės ne visiškai panaikinti, bet grąžinti juos skyrusiai ATLPS.

3.3.2.   Suderinimo protokolas

Suderinimas bus atliekamas tik tada, kai bus uždaryti pranešimų nuskaitymo, patvirtinimo ir tvarkymo langai.

Suderinimas yra neatsiejama susiejimo saugumo ir nuoseklumo užtikrinimo dalis. Abi Šalys, prieš sudarydamos bet kokį tvarkaraštį, susitars dėl tikslaus suderinimo laiko. Jeigu abi Šalys sutinka, gali būti atliekamas kasdienis planinis suderinimas. Mažiausiai bent vienas planinis suderinimas bus atliekamas po kiekvieno nuskaitymo.

Bet kuriuo atveju kiekviena Šalis gali bet kuriuo metu inicijuoti suderinimą rankiniu būdu.

| Planinio suderinimo periodiškumo ir (arba) laiko pakeitimai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų užklausų vykdymo proceso darbo procedūrų. |
| --- |

Planinio suderinimo periodiškumo ir (arba) laiko pakeitimai bus tvarkomi laikantis BDP aprašytų užklausų vykdymo proceso darbo procedūrų.

3.3.3.   Bandomasis pranešimas

Bandomąjį pranešimą numatoma siųsti siekiant patikrinti ryšį tarp galinių taškų įrenginių. Pranešime bus pateikti duomenys, iš kurių bus galima matyti, kad pranešimas yra bandomasis. Iš kito galinio taško įrenginio, gavus pranešimą, bus atsiųstas atsakymas.

3.4.   Saityno paslaugų standartai

Pagal laikiną sprendimą saityno paslaugos nebus naudojamos. Tačiau derėtų paminėti, kad XML pranešimų forma ir formatas iš esmės nesikeis. Ateityje pradėjus veikti nuolatinei registrų jungčiai, saityno paslaugos turėtų suteikti galimybę keistis XML pranešimais tikruoju laiku.

3.5.   Konkreti saityno paslaugų apibrėžtis

Šis skirsnis pagal laikiną sprendimą netaikomas. Kaip paminėta ankstesniame skirsnyje, saityno paslaugomis bus naudojamasi tik ateityje, kai pradės veikti nuolatinė registrų jungtis.

3.6.   Duomenų registravimo reikalavimai

Atsižvelgiant į tai, kad abi Šalys turi turėti tikslią ir nuoseklią informaciją, taip pat siekiant Šalims suteikti įrankius, kuriuos jos galėtų naudoti per suderinimo procesą, kad pašalintų nuoseklumo spragas, abi Šalys pildo keturių (4) tipų duomenų žurnalus:

| — | sandorių žurnalus; |
| --- | --- |

—

sandorių žurnalus;

| — | suderinimo žurnalus; |
| --- | --- |

—

suderinimo žurnalus;

| — | pranešimų archyvą; |
| --- | --- |

—

pranešimų archyvą;

| — | vidaus audito žurnalus. |
| --- | --- |

—

vidaus audito žurnalus.

Visi duomenys šiuose žurnaluose saugomi ne trumpiau kaip tris (3) mėnesius problemų šalinimo tikslais, o tolesnis jų saugojimas priklauso nuo kiekvienai Šaliai taikytinų teisės aktų dėl duomenų saugojimo audito tikslais. Senesni negu trijų (3) mėnesių žurnalų failai gali būti archyvuojami saugioje vietoje, nepriklausomoje IT sistemoje, jei tik per pagrįstą laikotarpį juos galima rasti arba prie jų prieiti.

Sandorių žurnalai

Ir ESSŽ, ir SSTL posistemėse yra įdiegiami sandorių žurnalai.

Tiksliau, sandorių žurnaluose bus saugomi kiekvieno kitai ATLPS nusiųsto sandorio pasiūlymo įrašas. Kiekvieną įrašą sudaro visi sandorio turinio laukeliai ir gautas rezultatas (sandorio užklausą gavusios ATLPS atsakymas). Sandorių žurnaluose taip pat bus saugomas gaunamų sandorių ir sandorį atsiuntusiai ATLPS nusiųsto atsakymo įrašas.

Suderinimo žurnalai

Suderinimo žurnale saugomas kiekvieno Šalių viena kitai siųsto suderinimo pranešimo įrašas, įskaitant suderinimo identifikavimo žymą, laiko žymą ir suderinimo rezultatą: ar suderinimo būklė „sutampa“, ar „nesutampa“. Pagal laikiną sprendimą suderinimo pranešimai yra neatsiejama keitimosi pranešimais dalis.

Abi Šalys registruoja kiekvieną užklausą ir atsakymą į ją suderinimo žurnale. Nors suderinimo žurnale saugoma informacija per suderinimo procesą tiesiogiai nėra keičiamasi, prieigos prie šios informacijos gali prireikti tam, kad būtų pašalintos nuoseklumo spragos.

Pranešimų archyvas

Abi Šalys privalo saugoti duomenų (XML failų), kuriais dalijosi, kuriuos siuntė ir gavo, taip pat duomenų apie tai, ar XML pranešimų formatas buvo tinkamas ar netinkamas, archyvą.

Pagrindinis tikslas, kuriam saugomas archyvas, yra auditas. Archyvas taip pat saugomas tam, kad būtų turimi įrodymai apie tai, kas buvo siųsta kitai Šaliai ir iš jos gauta. Šiuo atžvilgiu kartu su failais į archyvą turi būti įrašomi ir susiję sertifikatai.

Iš šių failų taip pat bus galima gauti papildomos informacijos šalinant sutrikimus.

Vidaus audito žurnalas

Šiuos žurnalus kiekviena Šalis apibrėžia ir naudoja savarankiškai.

3.7.   Darbo reikalavimai

Pagal laikiną sprendimą duomenimis tarp abiejų sistemų keičiamasi ne visiškai autonomiškai, tai yra, tam, kad jungtis veiktų praktiškai, reikalingi operatoriai ir procedūros.

4.   Nuostatos dėl prieinamumo

4.1.   Ryšio prieinamumo struktūra

Pagal laikino sprendimo architektūrą iš esmės naudojama IRT infrastruktūra ir programinė įranga, kuri suteikia galimybę palaikyti ryšį tarp Šveicarijos ATLPS ir ES ATLPS. Todėl kuriant ne tik laikiną sprendimą, bet ir nuolatinę registrų jungtį reikia atsižvelgti į tai, kad esminiu aspektu tampa užtikrinti didelį šio duomenų srauto prieinamumą, vientisumą ir konfidencialumą. Kadangi šiame projekte IRT infrastruktūra, individualizuota programinė įranga ir procesai yra neatsiejami vieni nuo kitų, norint sukurti atsparią sistemą reikia atsižvelgti į visus tris elementus.

IRT infrastruktūros atsparumas

Šio dokumento bendrųjų nuostatų skyriuje išsamiai aprašyti architektūriniai sudedamieji moduliai. Kalbant apie IRT infrastruktūrą, pagal laikiną sprendimą sukuriamas atsparus VPN (arba lygiavertis) tinklas, kuriame sukuriami saugūs ryšio tuneliai, kuriais galima saugiai siųsti pranešimus. Kiti infrastruktūros elementai yra sukonfigūruoti taip, kad būtų užtikrintas didelis jų prieinamumas, ir (arba) juose veiktų atsarginiai mechanizmai.

Individualizuotos programinės įrangos atsparumas

Individualizuotos programinės įrangos moduliuose atsparumas sustiprinamas tam tikrą laikotarpį pakartotinai bandant užmegzti ryšį su kitu galiniu tašku, jeigu dėl kokios nors priežasties ryšio nėra.

Paslaugų atsparumas

Pagal laikiną sprendimą Šalys keičiasi duomenimis nustatytais laiko intervalais visus metus. Kai kuriais etapais, kuriuos reikia atlikti keičiantis duomenimis pagal iš anksto parengtą planą, reikalinga sistemos operatorių ir (arba) registrų administratorių rankinė intervencija. Atsižvelgiant į šį aspektą ir siekiant padidinti keitimosi duomenimis prieinamumą ir sklandumą:

| — | darbo procedūrose numatyti svarbūs kiekvieno etapo laiko intervalai; |
| --- | --- |

—

darbo procedūrose numatyti svarbūs kiekvieno etapo laiko intervalai;

| — | laikino sprendimo programinės įrangos moduliuose naudojamas asinchroninis ryšys; |
| --- | --- |

—

laikino sprendimo programinės įrangos moduliuose naudojamas asinchroninis ryšys;

| — | per automatinio suderinimo procesą nustatoma, ar kuriame nors galiniame taške kyla problemų nuskaitant duomenų failus; |
| --- | --- |

—

per automatinio suderinimo procesą nustatoma, ar kuriame nors galiniame taške kyla problemų nuskaitant duomenų failus;

| — | stebėsenos procesai (IRT infrastruktūra ir individualizuoti programinės įrangos moduliai) yra įtraukiami į incidentų valdymo procedūras ir yra pagrindas jas vykdyti (procedūros aprašytos bendrų darbo procedūrų dokumente). Šios procedūros, kuriomis siekiama sumažinti laiką, per kurį po incidentų atkuriamas įprastas darbas, yra itin svarbios dideliam prieinamumui užtikrinti. |
| --- | --- |

—

stebėsenos procesai (IRT infrastruktūra ir individualizuoti programinės įrangos moduliai) yra įtraukiami į incidentų valdymo procedūras ir yra pagrindas jas vykdyti (procedūros aprašytos bendrų darbo procedūrų dokumente). Šios procedūros, kuriomis siekiama sumažinti laiką, per kurį po incidentų atkuriamas įprastas darbas, yra itin svarbios dideliam prieinamumui užtikrinti.

4.2.   Darbo pradžia, ryšio atnaujinimas ir bandymų planas

Visi į laikino sprendimo architektūrą įtraukti elementai yra tikrinami atliekant įvairius individualius ir kolektyvinius bandymus siekiant patvirtinti, kad platforma IRT infrastruktūros ir informacijos sistemos lygmeniu yra parengta. Šie darbiniai bandymai turi būti atlikti kaskart, kai pagal laikiną sprendimą platforma po sustabdymo pradeda veikti darbiniu režimu.

Kad jungtis galėtų pradėti veikti darbiniu režimu, reikia sėkmingai įvykdyti parengtą bandymų planą. Taip patvirtinama, kad kiekviename registre pirmiausia atlikti vidaus bandymai, paskui patvirtintas galinių taškų įrenginių tarpusavio ryšys ir tik tada Šalys darbiniu režimu pradeda siųsti viena kitai sandorių užklausas.

Bandymų plane turėtų būti paminėta bendra bandymų strategija ir išsamūs bandymų infrastruktūros duomenys. Tiksliau, kiekvieno elemento bandymo modulį turėtų sudaryti:

| — | bandymo kriterijai ir įrankiai; |
| --- | --- |

—

bandymo kriterijai ir įrankiai;

| — | priskirtos bandymo vykdymo pareigos; |
| --- | --- |

—

priskirtos bandymo vykdymo pareigos;

| — | numatomi rezultatai (teigiami ir neigiami); |
| --- | --- |

—

numatomi rezultatai (teigiami ir neigiami);

| — | bandymo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

—

bandymo tvarkaraštis;

| — | bandymo rezultatų registravimo reikalavimai; |
| --- | --- |

—

bandymo rezultatų registravimo reikalavimai;

| — | sutrikimų šalinimo dokumentavimas; |
| --- | --- |

—

sutrikimų šalinimo dokumentavimas;

| — | nuostatos dėl perdavimo į kitą sprendimų lygmenį. |
| --- | --- |

—

nuostatos dėl perdavimo į kitą sprendimų lygmenį.

Darbinio režimo aktyvavimo bandymų procesą galima padalinti į toliau nurodytus keturis (4) pagrindinius modulius arba etapus.

4.2.1.   IRT infrastruktūros vidaus bandymai

Šiuos bandymus atlieka ir (arba) tikrina kiekviena Šalis individualiai kiekviename galiniame taške.

Kiekvienas IRT infrastruktūros elementas kiekviename galiniame taške išbandomas individualiai. Taip pat individualiai išbandomas kiekvienas infrastruktūros komponentas. Šie bandymai gali būti atliekami automatiškai arba rankiniu būdu, tačiau per juos turi būti patikrinta, ar kiekvienas infrastruktūros elementas veikia.

4.2.2.   Ryšio bandymai

Šiuos bandymus individualiai inicijuoja bet kuri Šalis, o jiems užbaigti reikalingas kito galinio taško bendradarbiavimas.

Kai pavieniai elementai veikia, reikia išbandyti registrų tarpusavio ryšio kanalus. Tuo tikslu kiekviena Šalis patikrina, ar veikia interneto prieiga, ar sukurti VPN tuneliai (arba lygiavertis saugus duomenų siuntimo tinklas) ir ar veikia IP ryšys tarp skirtingose vietose esančių įrenginių. Tada vietos ir nuotolinių infrastruktūros elementų prieinamumas ir IP ryšys turėtų būti patvirtinti kitame galiniame taške.

4.2.3.   Visos sistemos (galinių taškų įrenginių) bandymai

Šie bandymai turi būti atliekami kiekviename galiniame taške ir Šalys turi informuoti viena kitą apie bandymo rezultatus.

Kai ryšio kanalai ir kiekvienas abiejų registrų komponentas išbandomas, kiekviename galiniame taške parengiama keletas imituojamų sandorių ir suderinimų, apimančių visas funkcijas, kurios bus įdiegtos į jungtį.

4.2.4.   Saugumo bandymai

Šiuos bandymus kiekviena Šalis turi atlikti ir (arba) inicijuoti kiekviename galiniame taške, kaip nurodyta 5.4 skirsnyje „Saugumo bandymų gairės“ ir 5.5 skirsnyje „Nuostatos dėl rizikos vertinimo“.

Tik tada, kai kiekvienas iš keturių etapų ir (arba) modulių yra užbaigiamas gavus prognozuojamus rezultatus, galima daryti išvadą, kad laikina jungtis veikia darbiniu režimu.

Bandymų ištekliai

Kiekviena Šalis naudojasi specialiais bandymų ištekliais (specialia IRT infrastruktūros programine ir aparatine įranga) ir bandymų funkcijas įtraukia į atitinkamas savo sistemas, kad rankiniu būdu ir pastoviai atliekamas platformos patikras atlikti būtų lengviau. Rankinio individualaus arba kolektyvinio bandymo procedūras registrų administratoriai gali atlikti bet kuriuo metu. Darbinio režimo aktyvavimas pagal pobūdį yra rankinis procesas.

Taip pat numatyta, kad platformoje bus reguliariai atliekami automatiniai patikrinimai. Šie patikrinimai skirti platformos prieinamumui padidinti, nes bus galima anksti nustatyti galimas infrastruktūros arba programinės įrangos problemas. Šį platformos stebėsenos planą sudaro du elementai:

| — | IRT infrastruktūros stebėsena: abiejų Šalių galinių įrenginių infrastruktūros stebėseną atliks IRT infrastruktūros paslaugų teikėjai. Automatiniai bandymai bus atliekami su įvairiais infrastruktūros elementais, taip pat bus išbandomas ryšio kanalų prieinamumas; |
| --- | --- |

—

IRT infrastruktūros stebėsena: abiejų Šalių galinių įrenginių infrastruktūros stebėseną atliks IRT infrastruktūros paslaugų teikėjai. Automatiniai bandymai bus atliekami su įvairiais infrastruktūros elementais, taip pat bus išbandomas ryšio kanalų prieinamumas;

| — | taikomųjų programų stebėsena: laikinos jungties programinės įrangos moduliuose bus įdiegta sistemos ryšio stebėsena taikomųjų programų lygmeniu (bus atliekama rankiniu būdu ir (arba) reguliariais intervalais). Imituojant tam tikrus per jungtį vykdomus sandorius bus išbandomas jungties galinių įrenginių prieinamumas. |
| --- | --- |

—

taikomųjų programų stebėsena: laikinos jungties programinės įrangos moduliuose bus įdiegta sistemos ryšio stebėsena taikomųjų programų lygmeniu (bus atliekama rankiniu būdu ir (arba) reguliariais intervalais). Imituojant tam tikrus per jungtį vykdomus sandorius bus išbandomas jungties galinių įrenginių prieinamumas.

4.3.   Priėmimo ir bandymų aplinka

Sąjungos registro ir Šveicarijos registro architektūrą sudaro šios trys aplinkos:

| — | darbinė (PROD) – šioje aplinkoje saugomi realūs duomenys ir tvarkomi realūs sandoriai; |
| --- | --- |

—

darbinė (PROD) – šioje aplinkoje saugomi realūs duomenys ir tvarkomi realūs sandoriai;

| — | priėmimo (ACC) – šioje aplinkoje saugomi ne realūs arba anonimizuoti, reprezentaciniai duomenys. Būtent šioje aplinkoje abiejų Šalių sistemos operatoriai patvirtina naujas versijas; |
| --- | --- |

—

priėmimo (ACC) – šioje aplinkoje saugomi ne realūs arba anonimizuoti, reprezentaciniai duomenys. Būtent šioje aplinkoje abiejų Šalių sistemos operatoriai patvirtina naujas versijas;

| — | bandymų (TEST) – šioje aplinkoje saugomi ne realūs arba anonimizuoti, reprezentaciniai duomenys. Šia aplinka naudojasi tik registro administratoriai ir ji yra skirta abiejų Šalių integravimo bandymams atlikti. |
| --- | --- |

—

bandymų (TEST) – šioje aplinkoje saugomi ne realūs arba anonimizuoti, reprezentaciniai duomenys. Šia aplinka naudojasi tik registro administratoriai ir ji yra skirta abiejų Šalių integravimo bandymams atlikti.

Išskyrus VPN (arba lygiavertį tinklą), visos trys aplinkos yra viena nuo kitos visiškai nepriklausomos, t. y. aparatinė ir programinė įrangos, duomenų bazės, virtuali aplinka, IP adresai ir prievadai yra įrengti ir veikia nepriklausomai vieni nuo kitų.

Dėl VPN išdėstymo pažymėtina, kad jis veikia dviejose aplinkose, kurių viena yra susijusi su PROD aplinka, o kita atskira aplinka yra susijusi su ACC ir TEST aplinka.

5.   Nuostatos dėl konfidencialumo ir vientisumo

Pagal saugumo mechanizmus ir procedūras yra numatytas metodas, pagal kurį operacijas, vykdomas per Sąjungos ir Šveicarijos registrų jungtį, atlieka po du asmenis (4 akių principas). Metodas, pagal kurį operacijas atlieka po du asmenis, taikomas visada, kai to reikia. Tačiau jis gali būti taikomas ne visais registrų administratorių vykdomais etapais.

Saugumo reikalavimai yra apsvarstomi ir išdėstomi saugumo valdymo plane, kuriame taip pat aprašomi procesai, susiję su saugumo incidentų, kurie kyla pažeidus saugumą, tvarkymu. Tai, kaip šie procesai vykdomi, aprašyta BDP.

5.1.   Saugumo bandymų infrastruktūra

Kiekviena Šalis įsipareigoja sukurti saugumo bandymų infrastruktūrą (naudodama bendrą programinės ir aparatinės įrangos rinkinį, kuris yra naudojamas pažeidžiamoms vietoms nustatyti kūrimo ir eksploatavimo etapais):

| — | kuri yra atskirta nuo darbinės aplinkos; |
| --- | --- |

—

kuri yra atskirta nuo darbinės aplinkos;

| — | kurioje saugumą analizuoja grupė, nesusijusi su sistemos kūrimu ir eksploatavimu. |
| --- | --- |

—

kurioje saugumą analizuoja grupė, nesusijusi su sistemos kūrimu ir eksploatavimu.

Kiekviena Šalis įsipareigoja atlikti ir statinę, ir dinaminę analizę.

Kai atliekama dinaminė analizė (pavyzdžiui, prasiskverbimo bandymai), abi Šalys įsipareigoja įprastus vertinimus atlikti tik bandymo ir priėmimo aplinkose (kaip aprašyta 4.3 skirsnyje „Priėmimo ir bandymų aplinka“). Šios politikos išimtis abi Šalys turi patvirtinti.

Prieš kiekvieną jungties programinės įrangos modulį pradedant naudoti darbinėje aplinkoje, atliekamas kiekvieno modulio saugumo bandymas (kaip aprašyta 3.1 skirsnyje „Ryšio jungties architektūra“).

Bandymų infrastruktūra ir tinklo, ir infrastruktūros lygmeniu turi būti atskirta nuo darbinės infrastruktūros. Saugumo bandymai, kurie yra reikalingi atitikčiai saugumo reikalavimams patikrinti, atliekami bandymų infrastruktūroje.

5.2.   Nuostatos dėl jungties veikimo sustabdymo ir veikimo atnaujinimo

Jei įtariama, kad Šveicarijos registro, SSTL, Sąjungos registro ar ESSŽ saugumui yra pakenkta, bet kuri Šalis nedelsdama apie tai informuoja kitą Šalį ir sustabdo SSTL ir ESSŽ jungties veikimą.

| Keitimosi informacija, sprendimo sustabdyti jungties veikimą ir sprendimo jungties veikimą atnaujinti procedūros yra BDP aprašyto užklausų vykdymo proceso dalis. |
| --- |

Keitimosi informacija, sprendimo sustabdyti jungties veikimą ir sprendimo jungties veikimą atnaujinti procedūros yra BDP aprašyto užklausų vykdymo proceso dalis.

Veikimo sustabdymas

Registrų jungties veikimas gali būti sustabdytas pagal Susitarimo II priedą dėl:

| — | administracinių priežasčių (pvz., techninės priežiūros), t. y. planuotai; |
| --- | --- |

—

administracinių priežasčių (pvz., techninės priežiūros), t. y. planuotai;

| — | saugumo priežasčių (arba IT infrastruktūros gedimų), t. y. neplanuotai. |
| --- | --- |

—

saugumo priežasčių (arba IT infrastruktūros gedimų), t. y. neplanuotai.

Iškilus nenumatytam atvejui, kiekviena Šalis informuoja kitą Šalį ir vienašališkai sustabdo registrų jungties veikimą.

Jeigu priimamas sprendimas sustabdyti registrų jungties veikimą, kiekviena Šalis užtikrina, kad jungties veikimas būtų nutrauktas tinklo lygmeniu (užblokuodama prievadus arba visus gaunamus ir siunčiamus ryšio duomenis).

| Sprendimas sustabdyti registrų jungties veikimą, nepriklausomai nuo to, ar tai daroma planuotai, ar neplanuotai, priimamas pagal BDP aprašytą pakeitimų valdymo arba saugumo incidentų valdymo procedūrą. |
| --- |

Sprendimas sustabdyti registrų jungties veikimą, nepriklausomai nuo to, ar tai daroma planuotai, ar neplanuotai, priimamas pagal BDP aprašytą pakeitimų valdymo arba saugumo incidentų valdymo procedūrą.

Ryšio atnaujinimas

Sprendimas dėl registrų jungties atnaujinimo priimamas BDP aprašyta tvarka ir bet kuriuo atveju tik tada, kai sėkmingai atliekamos saugumo bandymų procedūros, aprašytos 5.4 skirsnyje „Saugumo bandymų gairės“ ir 4.2 skirsnyje „Darbo pradžia, ryšio atnaujinimas ir bandymų planas“.

5.3.   Nuostatos dėl saugumo pažeidimų

Saugumo pažeidimas yra laikomas saugumo incidentu, darančiu poveikį bet kurios neskelbtinos informacijos konfidencialumui ir vientisumui ir (arba) sistemos, kurioje tai tvarkoma, prieinamumui.

Neskelbtina informacija yra nurodyta neskelbtinos informacijos sąraše ir gali būti tvarkoma sistemoje arba bet kurioje susijusioje jos dalyje.

Su saugumo pažeidimu tiesiogiai susijusi informacija bus laikoma neskelbtina, žymima žyma ETS CRITICAL ir tvarkoma pagal tvarkymo instrukcijas, nebent nurodoma kitaip.

| Kiekvienas saugumo pažeidimas bus tvarkomas pagal BDP skyriaus „Saugumo incidentų valdymas“ nuostatas. |
| --- |

Kiekvienas saugumo pažeidimas bus tvarkomas pagal BDP skyriaus „Saugumo incidentų valdymas“ nuostatas.

5.4.   Saugumo bandymų gairės

5.4.1.   Programinė įranga

Saugumo bandymai, įskaitant, jei taikoma, prasiskverbimo bandymus, atliekami bent su visomis naujomis programinės įrangos versijomis, laikantis STS išdėstytų saugumo reikalavimų, siekiant įvertinti jungties saugumą ir susijusią riziką.

Jeigu per paskutinius 12 mėnesių jokia didesnė versija nėra sukuriama, saugumo bandymas atliekamas su tuo metu naudojama sistema, atsižvelgiant į per paskutinius 12 mėnesių įvykusius kibernetinės grėsmės pokyčius.

Registrų jungties saugumo bandymas atliekamas priėmimo aplinkoje ir, jei reikia, darbinėje aplinkoje, o abi Šalys jį koordinuoja ir suderina tarpusavyje.

Saityno taikomųjų programų bandymai atliekami laikantis tarptautinių atvirųjų standartų, pavyzdžiui, standartų, parengtų pagal Saityno atvirųjų taikomųjų programų saugumo projektą (angl. Open Web Applivation Security Project, OWASP).

5.4.2.   Infrastruktūra

Infrastruktūra, kuri naudojama darbinėje sistemoje, reguliariai (bent kartą per mėnesį) tikrinama siekiant nustatyti pažeidžiamas vietas, o nustatytos pažeidžiamos vietos yra ištaisomos. Bandymai atliekami vadovaujantis 5.4.1 skirsnyje aprašytu metodu ir naudojantis naujausia pažeidžiamumo duomenų baze.

5.5.   Nuostatos dėl rizikos vertinimo

Jeigu turi būti atliekamas prasiskverbimo bandymas, jis įtraukiamas į saugumo bandymą.

Kiekviena Šalis gali sudaryti sutartį su specializuota įmone, kuri atliks saugumo bandymą, jeigu įmonė:

| — | turi tokio saugumo bandymų vykdymo įgūdžių ir patirties; |
| --- | --- |

—

turi tokio saugumo bandymų vykdymo įgūdžių ir patirties;

| — | nėra tiesiogiai atskaitinga programinės įrangos kūrėjui ir (arba) rangovui, nedalyvavo kuriant jungties programinę įrangą, taip pat nėra ją kuriančio subjekto subrangovas; |
| --- | --- |

—

nėra tiesiogiai atskaitinga programinės įrangos kūrėjui ir (arba) rangovui, nedalyvavo kuriant jungties programinę įrangą, taip pat nėra ją kuriančio subjekto subrangovas;

| — | pasirašė informacijos neatskleidimo sutartį, pagal kurią įsipareigojo saugoti rezultatus paslaptyje, tvarkyti juos laikydamasi ETS CRITICAL lygmeniu taikomų reikalavimų ir tvarkymo instrukcijų. |
| --- | --- |

—

pasirašė informacijos neatskleidimo sutartį, pagal kurią įsipareigojo saugoti rezultatus paslaptyje, tvarkyti juos laikydamasi ETS CRITICAL lygmeniu taikomų reikalavimų ir tvarkymo instrukcijų.

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1035

2021 m. birželio 23 d.

kuriuo dėl leidimo turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje, įgalioto pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra tam tikrų genetiškai modifikuotų kukurūzų, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, iš dalies keičiami Įgyvendinimo sprendimai 2013/648/ES ir 2013/650/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4317)

(Tekstas svarbus EEE)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | dėl leidimų pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti ir kuriuos leista pateikti rinkai pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimus 2013/648/ES (2) ir 2013/650/ES (3), Belgijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ yra Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusios bendrovės „Monsanto Company“ atstovė Sąjungoje. Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusi bendrovė „Dow AgroSciences LLC“ yra kita genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuos leista pateikti rinkai šiais įgyvendinimo sprendimais, leidimo turėtoja. Bendrovei „Dow AgroSciences LLC“ atstovauja Prancūzijoje įsisteigusi bendrovė „Dow AgroSciences Distribution S.A.S.“; |
| --- | --- |

(1)

dėl leidimų pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti ir kuriuos leista pateikti rinkai pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimus 2013/648/ES (2) ir 2013/650/ES (3), Belgijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ yra Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusios bendrovės „Monsanto Company“ atstovė Sąjungoje. Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusi bendrovė „Dow AgroSciences LLC“ yra kita genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuos leista pateikti rinkai šiais įgyvendinimo sprendimais, leidimo turėtoja. Bendrovei „Dow AgroSciences LLC“ atstovauja Prancūzijoje įsisteigusi bendrovė „Dow AgroSciences Distribution S.A.S.“;

| (2) | 2020 m. liepos 28 d. raštu Belgijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusi bendrovė „Monsanto Company“ keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer CropScience LP“ (buveinė – Jungtinės Amerikos Valstijos); |
| --- | --- |

(2)

2020 m. liepos 28 d. raštu Belgijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. Jungtinėse Amerikos Valstijose įsisteigusi bendrovė „Monsanto Company“ keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer CropScience LP“ (buveinė – Jungtinės Amerikos Valstijos);

| (3) | 2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. savo pavadinimą keičia į „Bayer Agriculture BV“ (buveinė – Belgija); |
| --- | --- |

(3)

2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. savo pavadinimą keičia į „Bayer Agriculture BV“ (buveinė – Belgija);

| (4) | 2021 m. kovo 17 d. raštu Komisijai pranešta, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. bendrovė „Dow AgroSciences LLC“ pavadinimą pakeitė į „Corteva Agriscience LLC“ (buveinė – Jungtinės Amerikos Valstijos); |
| --- | --- |

(4)

2021 m. kovo 17 d. raštu Komisijai pranešta, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. bendrovė „Dow AgroSciences LLC“ pavadinimą pakeitė į „Corteva Agriscience LLC“ (buveinė – Jungtinės Amerikos Valstijos);

| (5) | 2021 m. kovo 22 d. raštu bendrovė „Corteva Agriscience LLC“ pranešė Komisijai, kad jos atstovas Sąjungoje nuo 2021 m. kovo 22 d. yra bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. kovo 22 d. raštu bendrovė „Corteva Agriscience LLC“ pranešė Komisijai, kad jos atstovas Sąjungoje nuo 2021 m. kovo 22 d. yra bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“;

| (6) | prašomi pakeitimai yra grynai administracinio pobūdžio, todėl susijusių produktų nereikia iš naujo įvertinti; |
| --- | --- |

(6)

prašomi pakeitimai yra grynai administracinio pobūdžio, todėl susijusių produktų nereikia iš naujo įvertinti;

| (7) | todėl įgyvendinimo sprendimai 2013/648/ES ir 2013/650/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(7)

todėl įgyvendinimo sprendimai 2013/648/ES ir 2013/650/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/648/ES pakeitimai

Įgyvendinimo sprendimas 2013/648/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Leidimo turėtojai yra:






  a) | „Corteva Agriscience LLC“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“ ir |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Leidimo turėtojai yra:

a)

„Corteva Agriscience LLC“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“ ir

| b) | „Bayer CropScience LP“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“ (Belgija).“; |
| --- | --- |

b)

„Bayer CropScience LP“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“ (Belgija).“;

| 2) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Šis sprendimas skirtas:






  a) | bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„Šis sprendimas skirtas:

a)

bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir

| b) | bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“; |
| --- | --- |

b)

bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“;

| 3) | priede a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Pareiškėjai ir leidimo turėtojai







  Pavadinimas: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresas: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, |

3)

priede a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Pareiškėjai ir leidimo turėtojai

Pareiškėjai ir leidimo turėtojai

Pavadinimas:

Corteva Agriscience LLC

Adresas:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos,

kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija,

ir

| Pavadinimas: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresas: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, |

Pavadinimas:

Bayer CropScience LP

Adresas:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos,

kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“

2 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/650/ES pakeitimai

Įgyvendinimo sprendimas 2013/650/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Leidimo turėtojai yra:






  a) | „Corteva Agriscience LLC“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“ ir |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Leidimo turėtojai yra:

a)

„Corteva Agriscience LLC“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“ ir

| b) | „Bayer CropScience LP“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“ (Belgija).“; |
| --- | --- |

b)

„Bayer CropScience LP“ (Jungtinės Amerikos Valstijos), kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“ (Belgija).“;

| 2) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „Šis sprendimas skirtas:






  a) | bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„Šis sprendimas skirtas:

a)

bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir

| b) | bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“; |
| --- | --- |

b)

bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“;

| 3) | priede a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Pareiškėjai ir leidimo turėtojai







  Pavadinimas: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresas: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, |

3)

priede a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Pareiškėjai ir leidimo turėtojai

Pareiškėjai ir leidimo turėtojai

Pavadinimas:

Corteva Agriscience LLC

Adresas:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos,

kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija,

ir

| Pavadinimas: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresas: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, |

Pavadinimas:

Bayer CropScience LP

Adresas:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos,

kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas

| a) | bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir |
| --- | --- |

a)

bendrovei „Corteva Agriscience LLC“, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Corteva Agriscience Belgium B.V.“, Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgija, ir

| b) | bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija. |
| --- | --- |

b)

bendrovei „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 23 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/648/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL L 302, 2013 11 13, p. 38).

2

(3)  
  2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/650/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), keturių susijusių rūšių genetiškai modifikuotų kukurūzų su trimis skirtingomis atskiromis genetinėmis transformacijomis (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)) ir keturių susijusių rūšių genetiškai modifikuotų kukurūzų su dviem skirtingomis atskiromis genetinėmis transformacijomis (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL L 302, 2013 11 13, p. 47).

3

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1036

2021 m. birželio 22 d.

kuriuo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, turėtojo ir jo atstovo Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4325)

(Tekstas svarbus EEE)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų ir vokiečių kalbomis)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Belgijoje įsikūrusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ dėl leidimo pateikti rinkai produktus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2018/1113 (2) yra Jungtinėse Amerikos Valstijose įsikūrusios bendrovės „Monsanto Company“ atstovė Sąjungoje. Vokietijoje įsikūrusi bendrovė „KWS SAAT SE“ yra genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, kurie leidžiami pagal tą įgyvendinimo sprendimą, leidimo turėtoja. |
| --- | --- |

(1)

Belgijoje įsikūrusi bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ dėl leidimo pateikti rinkai produktus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2018/1113 (2) yra Jungtinėse Amerikos Valstijose įsikūrusios bendrovės „Monsanto Company“ atstovė Sąjungoje. Vokietijoje įsikūrusi bendrovė „KWS SAAT SE“ yra genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1, kurie leidžiami pagal tą įgyvendinimo sprendimą, leidimo turėtoja.

| (2) | 2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. ji keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer Agriculture BV“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. ji keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer Agriculture BV“;

| (3) | 2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. bendrovė „Monsanto Company“ keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer CropScience LP“; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. liepos 28 d. raštu bendrovė „Bayer Agriculture BVBA“ pranešė Komisijai, kad nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. bendrovė „Monsanto Company“ keičia savo teisinę formą, o pavadinimą keičia į „Bayer CropScience LP“;

| (4) | prašomi pakeitimai yra tik administracinio pobūdžio, todėl susijusių produktų nereikia iš naujo įvertinti; |
| --- | --- |

(4)

prašomi pakeitimai yra tik administracinio pobūdžio, todėl susijusių produktų nereikia iš naujo įvertinti;

| (5) | 2020 m. rugpjūčio 10 d. raštu Komisija pranešė bendrovei „KWS SAAT SE“ apie prašomus pakeitimus. 2020 m. gruodžio 9 d. raštu bendrovė „KWS SAAT SE“ pranešė Komisijai, kad su prašomais pakeitimais sutinka; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. rugpjūčio 10 d. raštu Komisija pranešė bendrovei „KWS SAAT SE“ apie prašomus pakeitimus. 2020 m. gruodžio 9 d. raštu bendrovė „KWS SAAT SE“ pranešė Komisijai, kad su prašomais pakeitimais sutinka;

| (6) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2018/1113 pakeitimai

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | „Bayer CropScience LP“, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“.“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

„Bayer CropScience LP“, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“.“;

| 2) | 8 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“; |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:

„b)

„Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“;

| 3) | priedo a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Pareiškėjai ir leidimo turėtojai
  Pavadinimas: „KWS SAAT SE“

  Adresas: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vokietija

  ir
  Pavadinimas: „Bayer CropScience LP“

  Adresas: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos,

  kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“ |
| --- | --- | --- |

3)

priedo a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Pareiškėjai ir leidimo turėtojai

Pavadinimas: „KWS SAAT SE“

Adresas: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vokietija

ir

Pavadinimas: „Bayer CropScience LP“

Adresas: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos,

kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.“

2 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas

| a) | „KWS SAAT SE“, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vokietija, ir |
| --- | --- |

a)

„KWS SAAT SE“, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vokietija, ir

| b) | „Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija. |
| --- | --- |

b)

„Bayer CropScience LP“, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriai Sąjungoje atstovauja bendrovė „Bayer Agriculture BV“, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgija.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 22 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1113, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4) (OL L 203, 2018 8 10, p. 32).

2

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/36

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/1037

2021 m. birželio 16 d.

dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | 2021 m. balandžio 22 d. Komisijai pateiktas prašymas užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. balandžio 22 d. Komisijai pateiktas prašymas užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“;

| (2) | nurodyti tokie iniciatyvos tikslai: „Raginame Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų: uždrausta iškastinio kuro ir juo varomo oro, kelių ir vandens transporto (išskyrus visuotinės ekonominės svarbos transporto paslaugas) reklama; uždrausta reklamuotis iškastinio kuro rinkoje veikiančioms, visų pirma iškastinio kuro gavybos, perdirbimo, tiekimo, platinimo ar pardavimo veiklą vykdančioms įmonėms; 2 punkte nurodytoms įmonėms uždrausta būti rėmėjomis, taip pat uždrausta naudoti iškastinio kuro prekių ženklus ar prekinius pavadinimus. Šis teisės aktas patektų į ES kompetencijos sritį, nes jo tikslas būtų reguliuoti vidaus rinką siekiant stiprinti vartotojų apsaugą ir užtikrinti aukštą visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį. Šiuo teisės aktu būtų didinamas visuomenės informuotumas apie produktus ir technologijas, prisidedančius prie klimato kaitos ir darančius kitą žalą aplinkai ir sveikatai. Jis padėtų suderinti taisykles, susijusias su iškastinio kuro reklama ir iškastinio kuro įmonių galimybe būti rėmėjomis, ir taip padėtų siekti ES aplinkos ir vartotojų apsaugos politikos tikslų. Tai priklausytų pasidalijamajai kompetencijai (žr. SESV 4 straipsnį), nes būtų susiję su, be kita ko, vidaus rinka, aplinkosauga ir vartotojų apsauga.“; |
| --- | --- |

(2)

nurodyti tokie iniciatyvos tikslai: „Raginame Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų: uždrausta iškastinio kuro ir juo varomo oro, kelių ir vandens transporto (išskyrus visuotinės ekonominės svarbos transporto paslaugas) reklama; uždrausta reklamuotis iškastinio kuro rinkoje veikiančioms, visų pirma iškastinio kuro gavybos, perdirbimo, tiekimo, platinimo ar pardavimo veiklą vykdančioms įmonėms; 2 punkte nurodytoms įmonėms uždrausta būti rėmėjomis, taip pat uždrausta naudoti iškastinio kuro prekių ženklus ar prekinius pavadinimus. Šis teisės aktas patektų į ES kompetencijos sritį, nes jo tikslas būtų reguliuoti vidaus rinką siekiant stiprinti vartotojų apsaugą ir užtikrinti aukštą visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį. Šiuo teisės aktu būtų didinamas visuomenės informuotumas apie produktus ir technologijas, prisidedančius prie klimato kaitos ir darančius kitą žalą aplinkai ir sveikatai. Jis padėtų suderinti taisykles, susijusias su iškastinio kuro reklama ir iškastinio kuro įmonių galimybe būti rėmėjomis, ir taip padėtų siekti ES aplinkos ir vartotojų apsaugos politikos tikslų. Tai priklausytų pasidalijamajai kompetencijai (žr. SESV 4 straipsnį), nes būtų susiję su, be kita ko, vidaus rinka, aplinkosauga ir vartotojų apsauga.“;

| (3) | priede pateikiama daugiau informacijos apie iniciatyvos dalyką, tikslus ir aplinkybes. Visų pirma jame paaiškinama, kad aptariami iškastinio kuro produktai apima naftą, iškastines dujas ir anglis. Be to, jame patikslinama siūlomo (prašomo) nustatyti draudimo apimtis – organizatorių nuomone, turėtų būti draudžiama bet kokia tiesioginė ar netiesioginė pardavimo skatinimo veikla ar reklama, taip pat nemokamas ar reklaminis platinimas ir rėmimo ryšiai; draudimas turėtų būti taikomas tiek realybėje, tiek internete ir visų pirma apimti reklamos ir rėmimo veiklą, vykdomą sporto, švietimo, mokslo, viešųjų renginių ir žiniasklaidai skirtų trečiųjų subjektų renginių kontekste. Galiausiai priede nurodomos tokios šios iniciatyvos priežastys: 1) „iškastinis kuras gilina klimato krizę ir neturėtų būti reklamuojamas“; 2) „iškastinis kuras sukėlė visuomenės sveikatos krizę ir neturėtų būti reklamuojamas“; 3) „iškastinio kuro įmonės klaidina vartotojus ir nustatyta, kad kai kurios iš jų pažeidžia reklamos gaires“; 4) „iškastinio kuro įmonės rėmimo veiklą vykdo tam, kad darytų politinę įtaką“; |
| --- | --- |

(3)

priede pateikiama daugiau informacijos apie iniciatyvos dalyką, tikslus ir aplinkybes. Visų pirma jame paaiškinama, kad aptariami iškastinio kuro produktai apima naftą, iškastines dujas ir anglis. Be to, jame patikslinama siūlomo (prašomo) nustatyti draudimo apimtis – organizatorių nuomone, turėtų būti draudžiama bet kokia tiesioginė ar netiesioginė pardavimo skatinimo veikla ar reklama, taip pat nemokamas ar reklaminis platinimas ir rėmimo ryšiai; draudimas turėtų būti taikomas tiek realybėje, tiek internete ir visų pirma apimti reklamos ir rėmimo veiklą, vykdomą sporto, švietimo, mokslo, viešųjų renginių ir žiniasklaidai skirtų trečiųjų subjektų renginių kontekste. Galiausiai priede nurodomos tokios šios iniciatyvos priežastys: 1) „iškastinis kuras gilina klimato krizę ir neturėtų būti reklamuojamas“; 2) „iškastinis kuras sukėlė visuomenės sveikatos krizę ir neturėtų būti reklamuojamas“; 3) „iškastinio kuro įmonės klaidina vartotojus ir nustatyta, kad kai kurios iš jų pažeidžia reklamos gaires“; 4) „iškastinio kuro įmonės rėmimo veiklą vykdo tam, kad darytų politinę įtaką“;

| (4) | organizatorių grupė taip pat pateikė teisės akto projektą „Europos piliečių iniciatyva siūloma direktyva, kuria būtų uždrausta reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“. Nurodoma, kad į šio teisės akto projekto taikymo sritį patenka „iškastinio kuro produktų ir iškastinio kuro įmonių reklama ir šių produktų pardavimo skatinimas: a) spaudoje ir kituose spausdintiniuose leidiniuose; b) pasitelkiant bet kokios formos komercinius audiovizualinius pranešimus; c) radijo laidose; d) pasitelkiant informacinės visuomenės paslaugas; e) vykdant su iškastiniu kuru susijusią rėmimo veiklą, be kita ko, platinant nemokamus arba su nuolaida siūlomus iškastinio kuro produktus“; |
| --- | --- |

(4)

organizatorių grupė taip pat pateikė teisės akto projektą „Europos piliečių iniciatyva siūloma direktyva, kuria būtų uždrausta reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“. Nurodoma, kad į šio teisės akto projekto taikymo sritį patenka „iškastinio kuro produktų ir iškastinio kuro įmonių reklama ir šių produktų pardavimo skatinimas: a) spaudoje ir kituose spausdintiniuose leidiniuose; b) pasitelkiant bet kokios formos komercinius audiovizualinius pranešimus; c) radijo laidose; d) pasitelkiant informacinės visuomenės paslaugas; e) vykdant su iškastiniu kuru susijusią rėmimo veiklą, be kita ko, platinant nemokamus arba su nuolaida siūlomus iškastinio kuro produktus“;

| (5) | pagal Sutarties 192 straipsnį Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, jei iniciatyva siekiama išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, saugoti žmonių sveikatą ir apdairiai bei racionaliai naudoti gamtos išteklius; |
| --- | --- |

(5)

pagal Sutarties 192 straipsnį Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, jei iniciatyva siekiama išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, saugoti žmonių sveikatą ir apdairiai bei racionaliai naudoti gamtos išteklius;

| (6) | pagal Sutarties 114 straipsnį Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kurio paskirtis – suderinti su vidaus rinkos sukūrimu ir veikimu susijusias valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, jei nacionalinės taisyklės skiriasi taip, kad dėl to gali atsirasti kliūčių prekybai arba būti pažeidžiamos pagrindinės laisvės ir taip daromas tiesioginis poveikis vidaus rinkos veikimui arba gali būti labai iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

(6)

pagal Sutarties 114 straipsnį Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kurio paskirtis – suderinti su vidaus rinkos sukūrimu ir veikimu susijusias valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, jei nacionalinės taisyklės skiriasi taip, kad dėl to gali atsirasti kliūčių prekybai arba būti pažeidžiamos pagrindinės laisvės ir taip daromas tiesioginis poveikis vidaus rinkos veikimui arba gali būti labai iškraipoma konkurencija;

| (7) | dėl šių priežasčių nėra taip, kad kuri nors iniciatyvos dalis akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis; |
| --- | --- |

(7)

dėl šių priežasčių nėra taip, kad kuri nors iniciatyvos dalis akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis;

| (8) | ši išvada nedaro poveikio vertinimui, ar šiuo atveju būtų tenkinamos konkrečios faktinės ir materialiosios, be kita ko, proporcingumo ir suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis, sąlygos, kurios yra būtinos, kad Komisija galėtų imtis veiksmų; |
| --- | --- |

(8)

ši išvada nedaro poveikio vertinimui, ar šiuo atveju būtų tenkinamos konkrečios faktinės ir materialiosios, be kita ko, proporcingumo ir suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis, sąlygos, kurios yra būtinos, kad Komisija galėtų imtis veiksmų;

| (9) | organizatorių grupė pateikė tinkamų įrodymų, kad ji atitinka Reglamento (ES) 2019/788 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus, ir pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą paskyrė asmenis ryšiams; |
| --- | --- |

(9)

organizatorių grupė pateikė tinkamų įrodymų, kad ji atitinka Reglamento (ES) 2019/788 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus, ir pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą paskyrė asmenis ryšiams;

| (10) | šia iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms Sąjungos vertybėms ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintoms teisėms; |
| --- | --- |

(10)

šia iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms Sąjungos vertybėms ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintoms teisėms;

| (11) | todėl iniciatyva „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“ turėtų būti užregistruota, |
| --- | --- |

(11)

todėl iniciatyva „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“ turėtų būti užregistruota,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Iniciatyva „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“ užregistruojama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Europos piliečių iniciatyvos „Uždrauskime reklamuoti iškastinį kurą ir iškastinio kuro įmonėms būti rėmėjomis“ organizatorių grupei, kuriai kaip asmenys ryšiams atstovauja Silvia PASTORELLI ir Sílvia DÍAZ PÉREZ.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Věra JOUROVÁ

Pirmininko pavaduotoja

---

(1)  
  OL L 130, 2019 5 17, p. 55.

1

---

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1038

2021 m. birželio 23 d.

kuriuo pagal Sprendimą 2008/477/EB Nyderlandų Karalystei suteikiamas pereinamasis laikotarpis 2 500–2 690 MHz dažnių juostoje taikytinoms techninėms sąlygoms atnaujinti

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4433)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimą dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimą 2008/477/EB dėl 2 500–2 690 MHz dažnių juostos suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje (2) galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2021 m. sausio 6 d. Nyderlandų prašymą,

kadangi:

| (1) | Sprendime 2008/477/EB nustatyta, kad valstybės narės turi paskirti 2 500–2 690 MHz dažnių juostą antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, ir suteikti galimybę ja naudotis neišimtinėmis teisėmis pagal to sprendimo priede nustatytus parametrus; |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 2008/477/EB nustatyta, kad valstybės narės turi paskirti 2 500–2 690 MHz dažnių juostą antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, ir suteikti galimybę ja naudotis neišimtinėmis teisėmis pagal to sprendimo priede nustatytus parametrus;

| (2) | Sprendimo 2008/477/EB 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės, kuriose už 2 570–2 620 MHz dažnių pojuosčio ribų esantis spektras to sprendimo įsigaliojimo dieną naudojamas laikinio atskyrimo dvipusiam ryšiui (TDD) arba tik žemynkryptei linijai, gali pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 5 dalį prašyti nustatyti pereinamąjį Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2008/477/EB 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės, kuriose už 2 570–2 620 MHz dažnių pojuosčio ribų esantis spektras to sprendimo įsigaliojimo dieną naudojamas laikinio atskyrimo dvipusiam ryšiui (TDD) arba tik žemynkryptei linijai, gali pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 5 dalį prašyti nustatyti pereinamąjį Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimo laikotarpį;

| (3) | Nyderlandai Komisiją informavo, kad, nors buvo suteikti leidimai pagal Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2020/636 (3) naudoti didžiąją dalį 2 570–2 620 MHz pojuosčio, dviejose nedidelėse juostos dalyse, būtent 2 565–2 570 MHz ir 2 685–2 690 MHz, iki 2030 m. vis dar galioja du leidimai jas naudoti laikinio atskyrimo dvipusiam ryšiui (TDD), o ne dažninio atskyrimo dvipusiam ryšiui (FDD), išduoti 2010 m. pagal Sprendimą 2008/477/EB; |
| --- | --- |

(3)

Nyderlandai Komisiją informavo, kad, nors buvo suteikti leidimai pagal Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2020/636 (3) naudoti didžiąją dalį 2 570–2 620 MHz pojuosčio, dviejose nedidelėse juostos dalyse, būtent 2 565–2 570 MHz ir 2 685–2 690 MHz, iki 2030 m. vis dar galioja du leidimai jas naudoti laikinio atskyrimo dvipusiam ryšiui (TDD), o ne dažninio atskyrimo dvipusiam ryšiui (FDD), išduoti 2010 m. pagal Sprendimą 2008/477/EB;

| (4) | 2021 m. sausio 6 d. raštu Nyderlandai paprašė Komisijos nustatyti pereinamąjį laikotarpį pagal Sprendimo 2008/477/EB 2 straipsnio 2 dalį, kad būtų išlaikytas dviejų pirmiau minėtų TDD įgyvendinimo leidimų galiojimas iki jų galiojimo pabaigos. Šiuos leidimus savo sprendimais suteikė „Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat“. Vieno leidimo numeris AT-EZK/7635162, bylos numeris 6781570-G1, ir jis galioja nuo 2013 m. sausio 3 d. iki 2030 m. sausio 2 d., o kito leidimo – AT-EZK/7937970, bylos numeris 6697351, ir jis galioja nuo 2010 m. gegužės 11 d. iki 2030 m. gegužės 11 d.; |
| --- | --- |

(4)

2021 m. sausio 6 d. raštu Nyderlandai paprašė Komisijos nustatyti pereinamąjį laikotarpį pagal Sprendimo 2008/477/EB 2 straipsnio 2 dalį, kad būtų išlaikytas dviejų pirmiau minėtų TDD įgyvendinimo leidimų galiojimas iki jų galiojimo pabaigos. Šiuos leidimus savo sprendimais suteikė „Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat“. Vieno leidimo numeris AT-EZK/7635162, bylos numeris 6781570-G1, ir jis galioja nuo 2013 m. sausio 3 d. iki 2030 m. sausio 2 d., o kito leidimo – AT-EZK/7937970, bylos numeris 6697351, ir jis galioja nuo 2010 m. gegužės 11 d. iki 2030 m. gegužės 11 d.;

| (5) | Nyderlandai pateikė pakankamai informacijos ir pagrindžiamųjų duomenų savo prašymui pagrįsti. Pereinamuoju laikotarpiu išlaikant galioti du esamus leidimus, naudojamus viešosioms judriojo ryšio paslaugoms teikti, Nyderlandų institucijos išvengtų šių dviejų leidimų turėtojų teikiamų judriojo ryšio paslaugų nutraukimo ir dabar esančių vienodų konkurencijos sąlygų Nyderlandų judriojo ryšio paslaugų rinkoje iškreipimo. Be to, dėl didelių atitinkamų spektro pojuosčių naudojimo apribojimų šių leidimų reikėjo neįtraukti į bendrai taikomą spektro naudojimo ribą. Todėl pereinamasis laikotarpis užtikrins judriojo ryšio paslaugų konkurencijos stabilumą, o Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas Nyderlanduose nebus nepagrįstai atidėtas; |
| --- | --- |

(5)

Nyderlandai pateikė pakankamai informacijos ir pagrindžiamųjų duomenų savo prašymui pagrįsti. Pereinamuoju laikotarpiu išlaikant galioti du esamus leidimus, naudojamus viešosioms judriojo ryšio paslaugoms teikti, Nyderlandų institucijos išvengtų šių dviejų leidimų turėtojų teikiamų judriojo ryšio paslaugų nutraukimo ir dabar esančių vienodų konkurencijos sąlygų Nyderlandų judriojo ryšio paslaugų rinkoje iškreipimo. Be to, dėl didelių atitinkamų spektro pojuosčių naudojimo apribojimų šių leidimų reikėjo neįtraukti į bendrai taikomą spektro naudojimo ribą. Todėl pereinamasis laikotarpis užtikrins judriojo ryšio paslaugų konkurencijos stabilumą, o Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas Nyderlanduose nebus nepagrįstai atidėtas;

| (6) | be to, spinduliavimo galios ribos, taikomos to spektro naudojimui pagal atitinkamus leidimus, atitinka tarptautinius koordinavimo susitarimus, sudarytus su kaimyninėmis valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti, kad tose valstybėse narėse nebūtų keliami trukdžiai. Todėl Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas kaimyninėse valstybėse narėse dėl pereinamojo laikotarpio nebus atidėtas; |
| --- | --- |

(6)

be to, spinduliavimo galios ribos, taikomos to spektro naudojimui pagal atitinkamus leidimus, atitinka tarptautinius koordinavimo susitarimus, sudarytus su kaimyninėmis valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti, kad tose valstybėse narėse nebūtų keliami trukdžiai. Todėl Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas kaimyninėse valstybėse narėse dėl pereinamojo laikotarpio nebus atidėtas;

| (7) | taip pat pereinamasis laikotarpis neviršytų to, kas būtina, kad nebūtų užkirstas kelias sukurti bendrą 2 500–2 690 MHz dažnių juostos naudojimo sistemą ir suderintas technines sąlygas. 2 685–2 690 MHz naudojimo apribojimai taikomi siekiant apsaugoti radijo astronomijos paslaugas gretimoje juostoje, o 2 565–2 570 MHz dažnių naudojimas ribojamas siekiant apsaugoti FDD naudojimą gretimuose dažniuose; |
| --- | --- |

(7)

taip pat pereinamasis laikotarpis neviršytų to, kas būtina, kad nebūtų užkirstas kelias sukurti bendrą 2 500–2 690 MHz dažnių juostos naudojimo sistemą ir suderintas technines sąlygas. 2 685–2 690 MHz naudojimo apribojimai taikomi siekiant apsaugoti radijo astronomijos paslaugas gretimoje juostoje, o 2 565–2 570 MHz dažnių naudojimas ribojamas siekiant apsaugoti FDD naudojimą gretimuose dažniuose;

| (8) | todėl šiuo pereinamuoju laikotarpiu būtų užtikrinta, kad ES politikos tikslai 2 500–2 690 MHz juostoje būtų pasiekti mažiausiomis kiekvienos valstybės narės ir operatoriaus sąnaudomis; |
| --- | --- |

(8)

todėl šiuo pereinamuoju laikotarpiu būtų užtikrinta, kad ES politikos tikslai 2 500–2 690 MHz juostoje būtų pasiekti mažiausiomis kiekvienos valstybės narės ir operatoriaus sąnaudomis;

| (9) | dėl šių priežasčių prašomas pereinamasis laikotarpis atrodo pagrįstas ir proporcingas ir dėl jo nebūtų nepagrįstai atidėtas Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas Nyderlanduose ar kitose valstybėse narėse ir nebūtų sudaryta nepagrįstų konkurencinės ar reguliavimo padėties skirtumų tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

(9)

dėl šių priežasčių prašomas pereinamasis laikotarpis atrodo pagrįstas ir proporcingas ir dėl jo nebūtų nepagrįstai atidėtas Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas Nyderlanduose ar kitose valstybėse narėse ir nebūtų sudaryta nepagrįstų konkurencinės ar reguliavimo padėties skirtumų tarp valstybių narių;

| (10) | konsultuotasi su Radijo spektro komiteto nariais ir jie savo 2021 m. kovo 9 ir 10 d. posėdžiuose nurodė neprieštaraujantys šiam pereinamajam laikotarpiui, |
| --- | --- |

(10)

konsultuotasi su Radijo spektro komiteto nariais ir jie savo 2021 m. kovo 9 ir 10 d. posėdžiuose nurodė neprieštaraujantys šiam pereinamajam laikotarpiui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Sprendimą 2008/477/EB Nyderlandams suteikiamas pereinamasis laikotarpis laikantis tame sprendime nustatytų sąlygų.

2 straipsnis

Iki 2030 m. gegužės 11 d. Nyderlandams leidžiama 2 565–2 570 MHz ir 2 685–2 690 MHz pojuosčius naudoti laikinio atskyrimo dvipusiam ryšiui (TDD), užuot naudojus dažninio atskyrimo dvipusiam ryšiui (FDD).

3 straipsnis

Nyderlandai ir toliau užtikrina, kad naudojant TDD pagal 2 straipsnį nebūtų nepagrįstai atidėtas Sprendimo 2008/477/EB įgyvendinimas, nebūtų sudaryta nepagrįstų konkurencinės ar reguliavimo padėties valstybėse narėse skirtumų ar daromas poveikis antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas ir kurios jau veikia arba bus įdiegtos 2 500–2 690 MHz dažnių juostoje kitose valstybėse narėse pagal Sprendimu 2008/477/EB suderintas technines sąlygas.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 23 d.

Komisijos vardu

Thierry BRETON

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  
  OL L 163, 2008 6 24, p. 37.

2

(3)  
  2020 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/636, kuriuo dėl 2 500–2 690 MHz dažnių juostai taikomų techninių sąlygų atnaujinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/477/EB (OL L 149, 2020 5 12, p. 3).

3

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2021 6 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 226/41

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMASNr. 130/2021

2021 m. kovo 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 10 protokolas dėl tikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, supaprastinimo [2021/1039]

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | atitinkamos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, (1) ir 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, (2) nuostatos pakeistos atitinkamomis 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, (3)2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos, (4) ir 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, (5) nuostatomis; |
| --- | --- |

(1)

atitinkamos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, (1) ir 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, (2) nuostatos pakeistos atitinkamomis 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, (3)2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos, (4) ir 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, (5) nuostatomis;

| (2) | Europos Sąjungos teisės aktai, kuriais reglamentuojamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės buvo iš dalies pakeisti, visų pirma 2019 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/2151, kuriuo nustatoma darbo programa, susijusi su Sąjungos muitinės kodekse numatytų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu (6); |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos teisės aktai, kuriais reglamentuojamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės buvo iš dalies pakeisti, visų pirma 2019 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/2151, kuriuo nustatoma darbo programa, susijusi su Sąjungos muitinės kodekse numatytų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu (6);

| (3) | siekiant užtikrinti lygiavertį saugumo lygį, Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 10 protokolo dėl tikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, supaprastinimo (toliau – 10 protokolas) nuostatos turėtų būti suderintos su Europos Sąjungos teisės aktų daliniais pakeitimais; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti lygiavertį saugumo lygį, Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 10 protokolo dėl tikrinimų ir formalumų, susijusių su prekių gabenimu, supaprastinimo (toliau – 10 protokolas) nuostatos turėtų būti suderintos su Europos Sąjungos teisės aktų daliniais pakeitimais;

| (4) | 2018 m. liepos 6 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 154/2018, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XI priedas (Elektroniniai ryšiai, audiovizualinės paslaugos ir informacinė visuomenė) ir 37 protokolas (kuriame pateikiamas 101 straipsnyje nurodytas sąrašas), (7) į EEE susitarimą įtrauktas 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8); |
| --- | --- |

(4)

2018 m. liepos 6 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 154/2018, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XI priedas (Elektroniniai ryšiai, audiovizualinės paslaugos ir informacinė visuomenė) ir 37 protokolas (kuriame pateikiamas 101 straipsnyje nurodytas sąrašas), (7) į EEE susitarimą įtrauktas 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8);

| (5) | šis sprendimas neturėtų būti taikomas Islandijai ir Lichtenšteinui. Tačiau, priėmus naują sprendimą, jis galėtų būti taikomas toms valstybėms; |
| --- | --- |

(5)

šis sprendimas neturėtų būti taikomas Islandijai ir Lichtenšteinui. Tačiau, priėmus naują sprendimą, jis galėtų būti taikomas toms valstybėms;

| (6) | todėl EEE susitarimo 10 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl EEE susitarimo 10 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo 10 protokolas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja 2021 m. kovo 15 d., jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1). Jis taikomas nuo 2021 m. kovo 15 d.

2.   Kol bus gauti 1 dalyje nurodyti pranešimai, Europos Sąjunga ir Norvegija šį sprendimą taiko laikinai nuo 2021 m. kovo 15 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2021 m. kovo 15 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkė

Clara GANSLANDT

EEE jungtinio komiteto

Sekretoriai

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

1

(2)  
  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

2

(3)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

3

(4)  
  OL L 343, 2015 12 29, p. 1.

4

(5)  
  OL L 343, 2015 12 29, p. 558.

5

(6)  
  OL L 325, 2019 12 16, p. 168.

6

(7)  
  OL L 183, 2018 7 19, p. 23.

7

(8)  
  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

8

(*1)  Konstituciniai reikalavimai nurodyti.

*1

---

PRIEDAS

1.

„IIa SKYRIUS

Muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės

9a straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame skyriuje:

| a) | rizika – tikėtinumas, kad gali įvykti įvykis, susijęs su prekių, vežamų tarp vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimu, išvežimu, tranzitu, perkrovimu, galutiniu vartojimu ir į laisvą apyvartą neišleistų prekių laikymu, ir to įvykio padariniai, dėl kurių iškiltų grėsmė Susitariančiųjų Šalių saugumui bei saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai arba vartotojams; |
| --- | --- |

a)

rizika – tikėtinumas, kad gali įvykti įvykis, susijęs su prekių, vežamų tarp vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, įvežimu, išvežimu, tranzitu, perkrovimu, galutiniu vartojimu ir į laisvą apyvartą neišleistų prekių laikymu, ir to įvykio padariniai, dėl kurių iškiltų grėsmė Susitariančiųjų Šalių saugumui bei saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai arba vartotojams;

| b) | rizikos valdymas – sistemingas rizikos nustatymas ir visų rizikos poveikiui riboti būtinų priemonių įgyvendinimas. Jis apima tokią veiklą kaip duomenų ir informacijos rinkimas, rizikos analizė ir vertinimas, veiksmų parinkimas ir taikymas, reguliari proceso ir jo rezultatų stebėsena bei peržiūra, grindžiamos Susitariančiųjų Šalių ar tarptautiniu lygmeniu nustatytais šaltiniais bei strategijomis; |
| --- | --- |

b)

rizikos valdymas – sistemingas rizikos nustatymas ir visų rizikos poveikiui riboti būtinų priemonių įgyvendinimas. Jis apima tokią veiklą kaip duomenų ir informacijos rinkimas, rizikos analizė ir vertinimas, veiksmų parinkimas ir taikymas, reguliari proceso ir jo rezultatų stebėsena bei peržiūra, grindžiamos Susitariančiųjų Šalių ar tarptautiniu lygmeniu nustatytais šaltiniais bei strategijomis;

| c) | korespondencija – laiškai, atvirukai, Brailio raštu parašyti laiškai ir spaudiniai, neapmokestinami importo ar eksporto muitu; |
| --- | --- |

c)

korespondencija – laiškai, atvirukai, Brailio raštu parašyti laiškai ir spaudiniai, neapmokestinami importo ar eksporto muitu;

| d) | skubi siunta – siunta, kurią siunčia arba už kurią atsako subjektas, teikiantis kompleksines paslaugas, kurias sudaro greitas ir (arba) per nustatytą laiką atliekamas siuntinių surinkimas, vežimas, muitinis įforminimas ir pristatymas, kai visą šių paslaugų teikimo laiką sekama, kurioje vietoje yra siuntos, ir vykdoma jų priežiūra; |
| --- | --- |

d)

skubi siunta – siunta, kurią siunčia arba už kurią atsako subjektas, teikiantis kompleksines paslaugas, kurias sudaro greitas ir (arba) per nustatytą laiką atliekamas siuntinių surinkimas, vežimas, muitinis įforminimas ir pristatymas, kai visą šių paslaugų teikimo laiką sekama, kurioje vietoje yra siuntos, ir vykdoma jų priežiūra;

| e) | pašto siuntoje esančios prekės – pašto siuntinyje arba pakuotėje esančios prekės, išskyrus korespondenciją, kurias veža arba už kurių vežimą atsako Susitariančiojoje Šalyje įsisteigęs pašto paslaugų teikėjas, jos paskirtas teikti tarptautines paslaugas pagal 1984 m. liepos 10 d. vadovaujant Jungtinių Tautų Organizacijai priimtą Pasaulinės pašto sąjungos konvenciją, ir kurios vežamos pagal tos konvencijos nuostatas; |
| --- | --- |

e)

pašto siuntoje esančios prekės – pašto siuntinyje arba pakuotėje esančios prekės, išskyrus korespondenciją, kurias veža arba už kurių vežimą atsako Susitariančiojoje Šalyje įsisteigęs pašto paslaugų teikėjas, jos paskirtas teikti tarptautines paslaugas pagal 1984 m. liepos 10 d. vadovaujant Jungtinių Tautų Organizacijai priimtą Pasaulinės pašto sąjungos konvenciją, ir kurios vežamos pagal tos konvencijos nuostatas;

| f) | muitinės deklaracija – nustatytu būdu atliekamas nustatytos formos veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia pageidavimą, kad prekėms būtų įforminta tam tikra muitinės procedūra, atitinkamais atvejais nurodydamas ir konkrečius jos taikymo būdus; |
| --- | --- |

f)

muitinės deklaracija – nustatytu būdu atliekamas nustatytos formos veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia pageidavimą, kad prekėms būtų įforminta tam tikra muitinės procedūra, atitinkamais atvejais nurodydamas ir konkrečius jos taikymo būdus;

| g) | laikinojo saugojimo deklaracija – nustatytu būdu atliekamas nustatytos formos veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia, kad prekės yra laikinai saugomos. |
| --- | --- |

g)

laikinojo saugojimo deklaracija – nustatytu būdu atliekamas nustatytos formos veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia, kad prekės yra laikinai saugomos.

9b straipsnis

Bendrosios nuostatos, susijusios su saugumu ir sauga

1.   Susitariančiosios Šalys įsipareigoja parengti ir taikyti šiame skyriuje nustatytas muitinės įgyvendinamas saugumo priemones iš trečiųjų šalių ir į trečiąsias šalis vežamoms prekėms ir taip užtikrinti lygiavertį saugumo ir saugos lygį prie savo išorės sienų.

2.   Šiame skyriuje nustatytų muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių Susitariančiosios Šalys netaiko prekių vežimui tarp jų muitų teritorijų.

3.   Susitariančiosios Šalys tarpusavyje konsultuojasi prieš sudarydamos bet kokį susitarimą su trečiąja šalimi tose srityse, kurias apima šio skyriaus nuostatos, siekdamos užtikrinti suderinamumą su Susitarimu, ypač jei siūlomame sudaryti susitarime yra nuostatų, kuriomis nukrypstama nuo šiame skyriuje nustatytų muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių.

9c straipsnis

Išankstinės prekių įvežimo ir išvežimo deklaracijos

1.   Į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas iš trečiųjų šalių įvežamos prekės, išskyrus prekes, vežamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per jų muitų teritorijoms priklausančius teritorinius vandenis ar oro erdvę be sustojimo tose teritorijose, saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais turi būti deklaruotos įvežimo bendrojoje deklaracijoje.

2.   Iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų į trečiąsias šalis išvežamos prekės, išskyrus prekes, vežamas transporto priemonėmis, kurios tik vyksta per jų muitų teritorijoms priklausančius teritorinius vandenis ar oro erdvę be sustojimo tose teritorijose, saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais turi būti deklaruotos išvežimo bendrojoje deklaracijoje.

3.   Įvežimo arba išvežimo bendroji deklaracija pateikiama prieš įvežant prekes į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas arba prieš išvežant prekes iš jų muitų teritorijų.

4.   Kai dėl prekių, įvežamų į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas arba išvežamų iš jų muitų teritorijų, yra privaloma pateikti įvežimo arba išvežimo bendrąją deklaraciją, tačiau tokia deklaracija nėra pateikta, vienas iš 5 ar 6 dalyje nurodytų asmenų nedelsdamas pateikia tokią deklaraciją arba, jeigu leidžia muitinė, vietoj jos pateikia muitinės deklaraciją arba laikinojo saugojimo deklaraciją, kurioje pateikiami bent tie duomenys, kuriuos privaloma pateikti įvežimo arba išvežimo bendrojoje deklaracijoje. Tokiomis aplinkybėmis muitinė tų prekių rizikos analizę saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais atlieka remdamasi muitinės deklaracija arba laikinojo saugojimo deklaracija.

5.   Kiekviena Susitariančioji Šalis nustato už išvežimo bendrųjų deklaracijų pateikimą atsakingus asmenis, taip pat nurodo institucijas, kompetentingas priimti tas deklaracijas.

6.   Įvežimo bendrąją deklaraciją pateikia vežėjas.

Nepaisant vežėjo pareigų, įvežimo bendrąją deklaraciją vietoj jo gali pateikti vienas iš šių asmenų:

| a) | importuotojas ar prekių gavėjas arba kitas asmuo, kurio vardu arba kurio interesais veikia vežėjas; |
| --- | --- |

a)

importuotojas ar prekių gavėjas arba kitas asmuo, kurio vardu arba kurio interesais veikia vežėjas;

| b) | bet kuris asmuo, kuris pirmajai įvežimo muitinės įstaigai gali pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų jai pateiktos. |
| --- | --- |

b)

bet kuris asmuo, kuris pirmajai įvežimo muitinės įstaigai gali pateikti atitinkamas prekes arba užtikrinti, kad jos būtų jai pateiktos.

Konkrečiais atvejais, kai iš pirmoje pastraipoje nurodytų asmenų neįmanoma gauti visų įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų, būtinų rizikos analizei atlikti saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais, gali būti reikalaujama, kad juos pateiktų kiti asmenys, kurie turi tuos duomenis ir atitinkamas teises juos pateikti.

Kiekvienas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis pateikiantis asmuo yra atsakingas už duomenis, kuriuos jis pateikė.

7.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 6 dalies, iki I priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos įdiegimo datų kiekviena Susitariančioji Šalis nustato asmenis, kurie privalo pateikti įvežimo bendrąją deklaraciją, ir jos pateikimo, su ja susijusios informacijos mainų bei prašymo ją pakeisti ir (arba) pripažinti negaliojančia priemones.

8.   Susitariančiųjų Šalių muitinės gali apibrėžti atvejus, kuriais muitinės deklaracija arba laikinojo saugojimo deklaracija gali būti naudojama kaip įvežimo ar išvežimo bendroji deklaracija, jeigu:

| a) | muitinės deklaracijoje arba laikinojo saugojimo deklaracijoje yra pateikti visi įvežimo ar išvežimo bendrojoje deklaracijoje privalomi pateikti duomenys ir |
| --- | --- |

a)

muitinės deklaracijoje arba laikinojo saugojimo deklaracijoje yra pateikti visi įvežimo ar išvežimo bendrojoje deklaracijoje privalomi pateikti duomenys ir

| b) | pakaitinė deklaracija pateikiama iki termino, per kurį kompetentingai muitinės įstaigai reikia pateikti įvežimo ar išvežimo bendrąją deklaraciją, pabaigos. |
| --- | --- |

b)

pakaitinė deklaracija pateikiama iki termino, per kurį kompetentingai muitinės įstaigai reikia pateikti įvežimo ar išvežimo bendrąją deklaraciją, pabaigos.

9.   I priede nustatyta:

| — | su įvežimo bendrąja deklaracija susijusi elektroninė sistema, |
| --- | --- |

—

su įvežimo bendrąja deklaracija susijusi elektroninė sistema,

| — | įvežimo ir išvežimo bendrųjų deklaracijų forma ir duomenys, |
| --- | --- |

—

įvežimo ir išvežimo bendrųjų deklaracijų forma ir duomenys,

| — | išimtys, kurias taikant atleidžiama nuo pareigos pateikti įvežimo ar išvežimo bendrąją deklaraciją, |
| --- | --- |

—

išimtys, kurias taikant atleidžiama nuo pareigos pateikti įvežimo ar išvežimo bendrąją deklaraciją,

| — | įvežimo ar išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo vieta, |
| --- | --- |

—

įvežimo ar išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo vieta,

| — | įvežimo ar išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo terminai, |
| --- | --- |

—

įvežimo ar išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo terminai,

| — | techninės nuostatos dėl elektroninių sistemų, kuriomis naudojamasi teikiant įvežimo bendrąją deklaraciją, |
| --- | --- |

—

techninės nuostatos dėl elektroninių sistemų, kuriomis naudojamasi teikiant įvežimo bendrąją deklaraciją,

| — | finansavimo nuostatos, susijusios su atsakomybe, įsipareigojimais ir lūkesčiais dėl „Importo kontrolės sistemos 2“ įdiegimo ir veikimo, |
| --- | --- |

—

finansavimo nuostatos, susijusios su atsakomybe, įsipareigojimais ir lūkesčiais dėl „Importo kontrolės sistemos 2“ įdiegimo ir veikimo,

| — | bet kurios kitos šio straipsnio taikymui užtikrinti būtinos nuostatos. |
| --- | --- |

—

bet kurios kitos šio straipsnio taikymui užtikrinti būtinos nuostatos.

9d straipsnis

Įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas

1.   Susitariančioji Šalis saugumo tikslais pagal II priede nustatytus kriterijus suteikia įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą bet kuriam ekonominės veiklos vykdytojui, įsisteigusiam jos muitų teritorijoje.

Įgaliotieji ekonominės veiklos vykdytojai naudojasi palankesnėmis su saugumu susijusio muitinio tikrinimo sąlygomis.

Vienos Susitariančiosios Šalies suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas yra pripažįstamas kitos Susitariančiosios Šalies laikantis 2 dalyje nustatytų taisyklių bei sąlygų ir nedarant poveikio muitiniams tikrinimams, visų pirma, kai įgyvendinami susitarimai su trečiosiomis šalimis, kuriuose numatyta įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso abipusio pripažinimo tvarka.

2.   II priede nustatyta:

| — | įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso suteikimo taisyklės ir visų pirma to statuso suteikimo kriterijai ir jų taikymo sąlygos, |
| --- | --- |

—

įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso suteikimo taisyklės ir visų pirma to statuso suteikimo kriterijai ir jų taikymo sąlygos,

| — | palankesnių sąlygų, kuriomis leidžiama naudotis, pobūdis, |
| --- | --- |

—

palankesnių sąlygų, kuriomis leidžiama naudotis, pobūdis,

| — | įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymo, pripažinimo negaliojančiu ir atšaukimo taisyklės, |
| --- | --- |

—

įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymo, pripažinimo negaliojančiu ir atšaukimo taisyklės,

| — | informacijos apie įgaliotuosius ekonominės veiklos vykdytojus mainų tarp Susitariančiųjų Šalių tvarka, |
| --- | --- |

—

informacijos apie įgaliotuosius ekonominės veiklos vykdytojus mainų tarp Susitariančiųjų Šalių tvarka,

| — | bet kurios kitos šiam straipsniui taikyti būtinos priemonės. |
| --- | --- |

—

bet kurios kitos šiam straipsniui taikyti būtinos priemonės.

9e straipsnis

Su saugumu ir sauga susijęs muitinis tikrinimas ir su saugumu ir sauga susijęs rizikos valdymas

1.   Su saugumu ir sauga susijęs muitinis tikrinimas, išskyrus atsitiktinės atrankos būdu atliekamus tikrinimus, visų pirma grindžiamas rizikos analize, kuri atliekama naudojantis elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis, siekiant nustatyti bei įvertinti riziką ir parengti būtinas priemones jai neutralizuoti, remiantis Susitariančiųjų Šalių nustatytais kriterijais.

2.   Su saugumu ir sauga susijęs muitinis tikrinimas atliekamas pagal bendrą rizikos valdymo schemą, grindžiamą su rizika susijusios informacijos ir rizikos analizės rezultatų mainais tarp Susitariančiųjų Šalių muitinių. Norvegijos muitinė savo dalyvavimu IIa skyriaus 9h straipsnio 4 dalyje nurodyto Muitinės kodekso komiteto darbe prisideda prie bendrų rizikos kriterijų ir standartų, tikrinimo priemonių ir prioritetinių tikrinimo sričių, susijusių su įvežimo ir išvežimo bendrųjų deklaracijų duomenimis, nustatymo. Tikrinimas remiantis tokia informacija ir kriterijais yra atliekamas nedarant poveikio kitam muitiniam tikrinimui.

3.   Susitariančiosios Šalys naudojasi bendra rizikos valdymo sistema su rizika susijusios informacijos, informacijos apie bendrų rizikos kriterijų ir standartų, bendrų prioritetinių tikrinimo sričių ir muitinio krizių valdymo įgyvendinimą, taip pat apie rizikos analizės rezultatus ir tikrinimų rezultatus mainams vykdyti.

4.   Susitariančiosios Šalys pripažįsta viena kitos su saugumu ir sauga susijusių rizikos valdymo sistemų lygiavertiškumą.

5.   EEE jungtinis komitetas tvirtina bet kurias kitas šiam straipsniui taikyti būtinas priemones.

9f straipsnis

Muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių stebėsena

1.   EEE Jungtinis komitetas nustato, kaip Susitariančiosios Šalys turi stebėti šio skyriaus įgyvendinimą ir tikrinti, kaip laikomasi jo ir šio Protokolo priedų nuostatų.

2.   1 dalyje nurodyta stebėsena gali būti vykdoma:

| — | reguliariai vertinant šio skyriaus įgyvendinimą ir visų pirma muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių lygiavertiškumą, |
| --- | --- |

—

reguliariai vertinant šio skyriaus įgyvendinimą ir visų pirma muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių lygiavertiškumą,

| — | atliekant peržiūrą, kuria siekiama nustatyti, kaip būtų galima pagerinti šio skyriaus taikymą arba iš dalies pakeisti jo nuostatas, kad būtų geriau pasiekti jo tikslai, |
| --- | --- |

—

atliekant peržiūrą, kuria siekiama nustatyti, kaip būtų galima pagerinti šio skyriaus taikymą arba iš dalies pakeisti jo nuostatas, kad būtų geriau pasiekti jo tikslai,

| — | organizuojant abiejų Susitariančiųjų Šalių specialistų teminius posėdžius ir administracinių procedūrų auditus, įskaitant tikrinamuosius vizitus vietoje. |
| --- | --- |

—

organizuojant abiejų Susitariančiųjų Šalių specialistų teminius posėdžius ir administracinių procedūrų auditus, įskaitant tikrinamuosius vizitus vietoje.

3.   Jungtinis komitetas užtikrina, kad priemonėmis, kurių imamasi pagal šį straipsnį, nebūtų pažeistos ekonominės veiklos vykdytojų teisės.

9g straipsnis

Profesinės paslapties ir asmens duomenų apsauga

Informacijai, kurios mainus Susitariančiosios Šalys vykdo taikydamos šiame skyriuje numatytas priemones, taikoma profesinės paslapties ir asmens duomenų apsauga, kaip apibrėžta atitinkamuose gaunančios Susitariančiosios Šalies teritorijoje taikomuose teisės aktuose.

Visų pirma ta informacija negali būti toliau perduodama kitiems asmenims nei gaunančios Susitariančiosios Šalies kompetentingos institucijos, o tos institucijos negali tos informacijos naudoti kitais nei Susitarime numatytais tikslais.“.

2.

„I PRIEDAS

ĮVEŽIMO IR IŠVEŽIMO BENDROSIOS DEKLARACIJOS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

Įvežimo bendroji deklaracija

1 straipsnis

Su įvežimo bendrosiomis deklaracijomis susijusi elektroninė sistema

1.   Elektroninė „Importo kontrolės sistema 2“ (ICS2) naudojama:

| a) | įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims ir kitai informacijai, susijusiai su tomis deklaracijomis, su rizikos analize, muitinės atliekama saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais (be kita ko, padedančia užtikrinti aviacijos saugumą), ir su priemonėmis, kurių turi būti imamasi remiantis tos analizės rezultatais, teikti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

a)

įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims ir kitai informacijai, susijusiai su tomis deklaracijomis, su rizikos analize, muitinės atliekama saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais (be kita ko, padedančia užtikrinti aviacijos saugumą), ir su priemonėmis, kurių turi būti imamasi remiantis tos analizės rezultatais, teikti, apdoroti ir saugoti;

| b) | informacijos, susijusios su įvežimo bendrosios deklaracijos duomenimis ir įvežimo bendrųjų deklaracijų rizikos analizės rezultatais, su kita tai rizikos analizei atlikti reikalinga informacija ir su informacija apie priemones, kurių imamasi remiantis rizikos analize, įskaitant rekomendacijas dėl tikrinimo vietų ir tų tikrinimų rezultatus, mainams vykdyti; |
| --- | --- |

b)

informacijos, susijusios su įvežimo bendrosios deklaracijos duomenimis ir įvežimo bendrųjų deklaracijų rizikos analizės rezultatais, su kita tai rizikos analizei atlikti reikalinga informacija ir su informacija apie priemones, kurių imamasi remiantis rizikos analize, įskaitant rekomendacijas dėl tikrinimo vietų ir tų tikrinimų rezultatus, mainams vykdyti;

| c) | informacijos mainams, kurių tikslas – stebėti ir vertinti bendrų saugumo ir saugos rizikos kriterijų bei standartų ir tikrinimo priemonių bei prioritetinių tikrinimo sričių įgyvendinimą, vykdyti. |
| --- | --- |

c)

informacijos mainams, kurių tikslas – stebėti ir vertinti bendrų saugumo ir saugos rizikos kriterijų bei standartų ir tikrinimo priemonių bei prioritetinių tikrinimo sričių įgyvendinimą, vykdyti.

2.   Šiame priede nurodytos elektroninės sistemos pakopinio diegimo versijų kūrimo ir įdiegimo datos yra datos, nustatytos Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/2151 (1) priede nustatytame „Sąjungos muitinės kodekso importo kontrolės sistemos 2“ (ICS2) projekte.

Susitariančiosios Šalys turėtų būti tuo pačiu metu pasirengusios pradėti taikyti kiekvieną sistemos versiją jos diegimo laikotarpio pradžioje. Be to, manydamos esant tikslinga, Susitariančiosios Šalys ekonominės veiklos vykdytojams gali leisti prisijungti prie sistemos palaipsniui, iki nustatyto kiekvienos versijos diegimo laikotarpio pabaigos. Susitariančiosios Šalys savo interneto svetainėse skelbia galutinius terminus ir nurodymus ekonominės veiklos vykdytojams.

3.   Ekonominės veiklos vykdytojai naudoja Susitariančiųjų Šalių bendru sutarimu sukurtą darniąją verslininko sąsają įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims teikti, apdoroti ir saugoti ir prašymams tuos duomenis iš dalies keisti ar pripažinti negaliojančiais teikti, taip pat susijusios informacijos mainams su muitine vykdyti.

4.   Susitariančiųjų Šalių muitinės gali leisti naudoti komercines, uostų ar transporto informacines sistemas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenims pateikti, jeigu tose sistemose pateikiami būtini duomenys ir tie duomenys yra prieinami per 7 straipsnyje nurodytus terminus.

2 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos forma ir turinys

1.   Įvežimo bendrojoje deklaracijoje ir pranešime apie jūrų laivo ar orlaivio atvykimą pateikiami šiose Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 (2) B priedo skiltyse nurodyti duomenys:

| a) | F10–F16; |
| --- | --- |

a)

F10–F16;

| b) | F20–F33; |
| --- | --- |

b)

F20–F33;

| c) | F40–F45; |
| --- | --- |

c)

F40–F45;

| d) | F50 ir F51; |
| --- | --- |

d)

F50 ir F51;

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys turi atitikti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (3) B priede nustatytus atitinkamus formatus, kodus ir pasikartojimų skaičių ir turi būti rengiami atsižvelgiant į tuose prieduose pateiktas pastabas.

2.   Įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis gali pateikti daugiau nei vienas asmuo daugiau nei vienu duomenų rinkiniu.

3.   Prašymai iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančia įvežimo bendrąją deklaraciją arba jos duomenis teikiami naudojantis 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema.

Jei iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančiais įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis prašo daugiau nei vienas asmuo, kiekvienam iš tų asmenų leidžiama teikti prašymus tik dėl jo pateiktų duomenų dalinio keitimo ar pripažinimo negaliojančiais.

4.   Įvežimo bendrąją deklaraciją įregistravusi Susitariančiosios Šalies muitinė nedelsdama praneša prašymą iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančiais duomenis pateikusiam asmeniui apie savo sprendimą prašymą įregistruoti arba atmesti.

Jei prašymą iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančiais įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis pateikia ne vežėjas, o kitas asmuo, muitinė apie minėtą sprendimą informuoja ir vežėją, jeigu jis paprašė būti apie tai informuojamas ir turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos.

5.   Pagal šio Protokolo 9c straipsnio 8 dalį, iki šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos sistemos 3 versijos įdiegimo datos Susitariančiosios Šalys gali atlikti su saugumu ir sauga susijusią rizikos analizę remdamosi tranzito deklaracija, pateikta Naujojoje kompiuterizuotoje tranzito sistemoje (NCTS) pagal Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros (4), įskaitant su rizikos analize susijusios informacijos mainus tarp dalyvaujančių Susitariančiųjų Šalių, dėl jūrų, vidaus vandenų, kelių ir geležinkelių transportu vežamų prekių. NCTS yra elektroninė sistema, sudaranti sąlygas Susitariančiosioms Šalims, taip pat Susitariančiosioms Šalims ir ekonominės veiklos vykdytojams palaikyti tarpusavio ryšį siekiant pateikti muitinės tranzito deklaraciją, įskaitant visus įvežimo ar išvežimo bendrojoje deklaracijoje privalomus pateikti duomenis ir su tomis prekėmis susijusius pranešimus.

Prieš šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos sistemos 3 versijos įdiegimą Susitariančiosios Šalys įvertina, ar muitinės po tos datos gali toliau atlikti rizikos analizę remdamosi NCTS (5) pateikta tranzito deklaracija, kurioje pateikti įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys, ir, jeigu būtina, atitinkamai pakeičia Susitarimą.

3 straipsnis

Atleidimas nuo pareigos pateikti įvežimo bendrąją deklaraciją

1.   Nereikalaujama pateikti šių prekių įvežimo bendrosios deklaracijos:

| a) | elektros energijos; |
| --- | --- |

a)

elektros energijos;

| b) | vamzdynais įvežamų prekių; |
| --- | --- |

b)

vamzdynais įvežamų prekių;

| c) | korespondencijai; |
| --- | --- |

c)

korespondencijai;

| d) | prekių, gabenamų pašto siuntose:






  1) | kai pašto siuntos vežamos oro transportu ir galutinė jų paskirties vieta yra Susitariančiojoje Šalyje – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- | --- |

d)

prekių, gabenamų pašto siuntose:

1)

kai pašto siuntos vežamos oro transportu ir galutinė jų paskirties vieta yra Susitariančiojoje Šalyje – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos;

| 2) | kai pašto siuntos vežamos oro transportu ir galutinė jų paskirties vieta yra trečiojoje šalyje arba trečiojoje teritorijoje – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

2)

kai pašto siuntos vežamos oro transportu ir galutinė jų paskirties vieta yra trečiojoje šalyje arba trečiojoje teritorijoje – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos;

| 3) | kai pašto siuntos vežamos jūrų, vidaus vandenų, kelių arba geležinkelių transportu – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

3)

kai pašto siuntos vežamos jūrų, vidaus vandenų, kelių arba geležinkelių transportu – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos įdiegimo datos;

| e) | prekių, dėl kurių pagal Susitariančiųjų Šalių nustatytas taisykles leidžiama pateikti žodinę muitinės deklaraciją arba kurias leidžiama deklaruoti paprasčiausiai kertant sieną, jeigu jos nėra vežamos pagal vežimo sutartį; |
| --- | --- |

e)

prekių, dėl kurių pagal Susitariančiųjų Šalių nustatytas taisykles leidžiama pateikti žodinę muitinės deklaraciją arba kurias leidžiama deklaruoti paprasčiausiai kertant sieną, jeigu jos nėra vežamos pagal vežimo sutartį;

| f) | keleivių asmeniniame bagaže vežamų prekių; |
| --- | --- |

f)

keleivių asmeniniame bagaže vežamų prekių;

| g) | prekių, vežamų su ATA ar CPD knygelėmis, jeigu jos nėra vežamos pagal vežimo sutartį; |
| --- | --- |

g)

prekių, vežamų su ATA ar CPD knygelėmis, jeigu jos nėra vežamos pagal vežimo sutartį;

| h) | prekių, kurioms taikomas atleidimas nuo muitų pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių ar kitas konvencijas dėl konsulinių funkcijų arba 1969 m. gruodžio 16 d. Niujorko konvenciją dėl specialiųjų misijų; |
| --- | --- |

h)

prekių, kurioms taikomas atleidimas nuo muitų pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių ar kitas konvencijas dėl konsulinių funkcijų arba 1969 m. gruodžio 16 d. Niujorko konvenciją dėl specialiųjų misijų;

| i) | ginklų ir karinės įrangos, kuriuos į vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją įveža už jos teritorijos karinę gynybą atsakingos institucijos kariniu transportu arba tik kariuomenės institucijų naudojamu transportu; |
| --- | --- |

i)

ginklų ir karinės įrangos, kuriuos į vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją įveža už jos teritorijos karinę gynybą atsakingos institucijos kariniu transportu arba tik kariuomenės institucijų naudojamu transportu;

| j) | toliau nurodytų prekių, į vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją įvežamų tiesiai iš jūrinių įrenginių, kuriuos eksploatuoja vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoje įsisteigęs asmuo:






  1) | prekių, kurios tuose jūriniuose įrenginiuose sumontuotos juos statant, remontuojant, atliekant jų techninę priežiūrą ar rekonstrukciją; |
| --- | --- | --- |

j)

toliau nurodytų prekių, į vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją įvežamų tiesiai iš jūrinių įrenginių, kuriuos eksploatuoja vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoje įsisteigęs asmuo:

1)

prekių, kurios tuose jūriniuose įrenginiuose sumontuotos juos statant, remontuojant, atliekant jų techninę priežiūrą ar rekonstrukciją;

| 2) | prekių, panaudotų tiems jūriniams įrenginiams įrengti; |
| --- | --- |

2)

prekių, panaudotų tiems jūriniams įrenginiams įrengti;

| 3) | kitų minėtuose jūriniuose įrenginiuose naudojamų ar vartojamų prekių atsargų; |
| --- | --- |

3)

kitų minėtuose jūriniuose įrenginiuose naudojamų ar vartojamų prekių atsargų;

| 4) | nepavojingų atliekų iš minėtų jūrinių įrenginių; |
| --- | --- |

4)

nepavojingų atliekų iš minėtų jūrinių įrenginių;

| k) | siuntose esančių prekių, kurių tikroji vertė neviršija 22 EUR, jeigu muitinė, susitarusi su ekonominės veiklos vykdytoju, sutinka atlikti rizikos analizę remdamasi ekonominės veiklos vykdytojo naudojamoje sistemoje esama arba jos teikiama informacija, tokia tvarka:






  1) | kai prekės vežamos oro transportu skubiose siuntose – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- | --- |

k)

siuntose esančių prekių, kurių tikroji vertė neviršija 22 EUR, jeigu muitinė, susitarusi su ekonominės veiklos vykdytoju, sutinka atlikti rizikos analizę remdamasi ekonominės veiklos vykdytojo naudojamoje sistemoje esama arba jos teikiama informacija, tokia tvarka:

1)

kai prekės vežamos oro transportu skubiose siuntose – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos;

| 2) | kai prekės vežamos oro transportu kitose nei pašto ar skubiose siuntose – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

2)

kai prekės vežamos oro transportu kitose nei pašto ar skubiose siuntose – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos;

| 3) | kai prekės vežamos jūrų, vidaus vandenų, kelių ar geležinkelių transportu – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

3)

kai prekės vežamos jūrų, vidaus vandenų, kelių ar geležinkelių transportu – iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos įdiegimo datos;

| l) | prekių, gabenamų su NATO 302-ąja forma, nustatyta 1951 m. birželio 19 d. Londone pasirašytame Šiaurės Atlanto sutarties Šalių susitarime dėl jų karinių pajėgų statuso, arba su ES 302-ąja forma, numatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 51 punkte; |
| --- | --- |

l)

prekių, gabenamų su NATO 302-ąja forma, nustatyta 1951 m. birželio 19 d. Londone pasirašytame Šiaurės Atlanto sutarties Šalių susitarime dėl jų karinių pajėgų statuso, arba su ES 302-ąja forma, numatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 51 punkte;

| m) | prekių, įvežamų į vieną iš Susitariančiųjų Šalių iš Seutos ir Meliljos, Helgolando, San Marino Respublikos, Vatikano Miesto Valstybės, Livinjo savivaldybės ir Šveicarijos muitų teritorijos Zamnauno ir Sampvoiro eksklavų; |
| --- | --- |

m)

prekių, įvežamų į vieną iš Susitariančiųjų Šalių iš Seutos ir Meliljos, Helgolando, San Marino Respublikos, Vatikano Miesto Valstybės, Livinjo savivaldybės ir Šveicarijos muitų teritorijos Zamnauno ir Sampvoiro eksklavų;

| n) | šių laivuose ir orlaiviuose esančių prekių:






  1) | prekių, kurios tiekiamos ketinant jas sumontuoti kaip tų laivų ir orlaivių dalis ar reikmenis; |
| --- | --- | --- |

n)

šių laivuose ir orlaiviuose esančių prekių:

1)

prekių, kurios tiekiamos ketinant jas sumontuoti kaip tų laivų ir orlaivių dalis ar reikmenis;

| 2) | prekių, kurios būtinos tų laivų ar orlaivių variklių, mechanizmų ir kitos įrangos veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

2)

prekių, kurios būtinos tų laivų ar orlaivių variklių, mechanizmų ir kitos įrangos veikimui užtikrinti;

| 3) | laivuose ir orlaiviuose vartoti ar parduoti skirtų maisto produktų ir kitų prekių; |
| --- | --- |

3)

laivuose ir orlaiviuose vartoti ar parduoti skirtų maisto produktų ir kitų prekių;

| o) | jūrų žvejybos ir kitų produktų, sužvejotų jūroje Susitariančiųjų Šalių žvejybos laivais už jų muitų teritorijų; |
| --- | --- |

o)

jūrų žvejybos ir kitų produktų, sužvejotų jūroje Susitariančiųjų Šalių žvejybos laivais už jų muitų teritorijų;

| p) | laivų, įplaukiančių į vienos iš Susitariančiųjų Šalių teritorinius vandenis, kurių vienintelis tikslas yra pasikrauti atsargas neprisijungiant prie uosto įrenginių, ir juose vežamų prekių; |
| --- | --- |

p)

laivų, įplaukiančių į vienos iš Susitariančiųjų Šalių teritorinius vandenis, kurių vienintelis tikslas yra pasikrauti atsargas neprisijungiant prie uosto įrenginių, ir juose vežamų prekių;

| q) | namų apyvokos daiktų, kaip apibrėžta atitinkamų Susitariančiųjų Šalių teisės aktuose, jeigu jie nėra vežami pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

q)

namų apyvokos daiktų, kaip apibrėžta atitinkamų Susitariančiųjų Šalių teisės aktuose, jeigu jie nėra vežami pagal vežimo sutartį.

2.   Įvežimo bendrosios deklaracijos nereikalaujama pateikti tais atvejais, kurie numatyti Susitariančiosios Šalies ir trečiosios šalies sudarytame tarptautiniame susitarime dėl saugumo, laikantis šio Protokolo 9b straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

3.   Įvežimo bendrosios deklaracijos nereikalaujama pateikti tais atvejais, kai prekės laikinai išvežamos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų jas vežant iš vienos tose muitų teritorijose esančios vietos į kitą jūrų ar oro transportu ir nesustojant jokioje trečiojoje šalyje.

4 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo vieta

1.   Įvežimo bendroji deklaracija pateikiama muitinės įstaigai, kompetentingai atlikti muitinės priežiūrą vienos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoje esančioje prekes vežančios transporto priemonės atvykimo arba, kai taikoma, numatomo atvykimo iš trečiosios šalies ar trečiosios teritorijos vietoje (toliau – pirmoji įvežimo muitinės įstaiga).

2.   Kai teikiant įvežimo bendrąją deklaraciją pateikiamas daugiau kaip vienas duomenų rinkinys arba pateikiamas minimalus duomenų rinkinys, asmuo, teikiantis dalinį ar minimalų duomenų rinkinį, pateikia jį tai muitinės įstaigai, kuri, jo žiniomis, turėtų būti pirmoji įvežimo muitinės įstaiga. Jeigu tas asmuo nežino, į kurią Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų vietą prekes vežanti transporto priemonė turėtų atvykti pirmiausia, pirmoji įvežimo muitinės įstaiga gali būti nustatoma pagal vietą, į kurią tos prekės siunčiamos.

3.   Susitariančiųjų Šalių muitinės gali leisti, kad įvežimo bendroji deklaracija būtų pateikta kitai muitinės įstaigai, jeigu pastaroji nedelsdama perduoda būtinus duomenis arba užtikrina, kad tie duomenys būtų elektroniniu būdu prieinami pirmajai įvežimo muitinės įstaigai.

5 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos registracija

1.   Muitinė gautus jai pateiktus įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis kiekvieną kartą užregistruoja, nedelsdama praneša deklarantui ar jo atstovui apie registraciją ir tam asmeniui praneša pateiktų duomenų pagrindinį registracijos numerį (angl. Master Reference Number) ir registracijos datą.

2.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos, kai įvežimo bendrąją deklaraciją pateikia kitas asmuo nei vežėjas, muitinė apie registraciją nedelsdama informuoja vežėją, jei jis paprašė būti apie tai informuojamas ir turi prieigą prie tos elektroninės sistemos.

6 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos pateikimas

Jeigu netaikomas joks atleidimas nuo pareigos pateikti įvežimo bendrąją deklaraciją pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šio priedo 3 straipsnį, įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys pateikiami tokia tvarka:

| a) | dėl oro transportu vežamų prekių:






  1) | skubių siuntų vežėjai dėl visų siuntų teikia minimalų duomenų rinkinį nuo šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- | --- |

a)

dėl oro transportu vežamų prekių:

1)

skubių siuntų vežėjai dėl visų siuntų teikia minimalų duomenų rinkinį nuo šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos;

| 2) | pašto paslaugų teikėjai dėl visų siuntų, kurių galutinė paskirties vieta yra Susitariančioji Šalis, teikia minimalų duomenų rinkinį nuo šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

2)

pašto paslaugų teikėjai dėl visų siuntų, kurių galutinė paskirties vieta yra Susitariančioji Šalis, teikia minimalų duomenų rinkinį nuo šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos;

| 3) | vienas ar daugiau duomenų rinkinių pateikiami naudojantis šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema nuo tos sistemos 2 versijos įdiegimo datos; |
| --- | --- |

3)

vienas ar daugiau duomenų rinkinių pateikiami naudojantis šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema nuo tos sistemos 2 versijos įdiegimo datos;

| b) | dėl jūrų, vidaus vandenų, kelių ir geležinkelių transportu vežamų prekių vienas ar daugiau duomenų rinkinių pateikiami naudojantis šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema nuo tos sistemos 3 versijos įdiegimo datos. |
| --- | --- |

b)

dėl jūrų, vidaus vandenų, kelių ir geležinkelių transportu vežamų prekių vienas ar daugiau duomenų rinkinių pateikiami naudojantis šio priedo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema nuo tos sistemos 3 versijos įdiegimo datos.

7 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo terminai

1.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos jūrų transportu, įvežimo bendroji deklaracija pateikiama laikantis šių terminų:

| a) | gabenant krovinius konteineriais, išskyrus atvejus, kai taikomas c ar d punktas, – likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki prekių pakrovimo į laivą, kuriuo jos bus įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas; |
| --- | --- |

a)

gabenant krovinius konteineriais, išskyrus atvejus, kai taikomas c ar d punktas, – likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki prekių pakrovimo į laivą, kuriuo jos bus įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas;

| b) | gabenant birius ar palaidus krovinius, išskyrus atvejus, kai taikomas c ar d punktas, – likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivo atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą; |
| --- | --- |

b)

gabenant birius ar palaidus krovinius, išskyrus atvejus, kai taikomas c ar d punktas, – likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivo atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą;

| c) | likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki laivo atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą, jeigu prekės įvežamos iš:






  1) | Grenlandijos; |
| --- | --- | --- |

c)

likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki laivo atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą, jeigu prekės įvežamos iš:

1)

Grenlandijos;

| 2) | Farerų Salų; |
| --- | --- |

2)

Farerų Salų;

| 3) | Islandijos; |
| --- | --- |

3)

Islandijos;

| 4) | Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Juodosios jūros ir Viduržemio jūros uostų; |
| --- | --- |

4)

Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Juodosios jūros ir Viduržemio jūros uostų;

| 5) | visų Maroko uostų; |
| --- | --- |

5)

visų Maroko uostų;

| 6) | Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės uostų, išskyrus Šiaurės Airijoje esančius uostus, ir Normandijos salų bei Meno salos uostų; |
| --- | --- |

6)

Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės uostų, išskyrus Šiaurės Airijoje esančius uostus, ir Normandijos salų bei Meno salos uostų;

| d) | gabenant prekes tarp teritorijos, nepriklausančios Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoms, ir Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros ar Kanarų salų, kai kelionė trunka trumpiau nei 24 valandas, išskyrus atvejus, kai taikomas c punktas, – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą. |
| --- | --- |

d)

gabenant prekes tarp teritorijos, nepriklausančios Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoms, ir Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros ar Kanarų salų, kai kelionė trunka trumpiau nei 24 valandas, išskyrus atvejus, kai taikomas c punktas, – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki atvykimo į pirmąjį įvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas uostą.

2.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos oro transportu, visi įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys pateikiami kuo greičiau ir bet kuriuo atveju laikantis šių terminų:

| a) | skrydžių, kurie trunka mažiau negu keturias valandas, atveju – iki faktinio orlaivio išvykimo; |
| --- | --- |

a)

skrydžių, kurie trunka mažiau negu keturias valandas, atveju – iki faktinio orlaivio išvykimo;

| b) | kitų skrydžių atveju – likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki orlaivio atvykimo į pirmąjį Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį oro uostą. |
| --- | --- |

b)

kitų skrydžių atveju – likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki orlaivio atvykimo į pirmąjį Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį oro uostą.

3.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 1 versijos įdiegimo datos pašto paslaugų teikėjai ir skubių siuntų vežėjai kuo greičiau ir ne vėliau kaip prieš pat prekių pakrovimą į orlaivį, kuriuo jos bus įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, pateikia bent minimalų įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų rinkinį.

4.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos ekonominės veiklos vykdytojai, išskyrus pašto paslaugų teikėjus ir skubių siuntų vežėjus, kuo greičiau ir ne vėliau kaip prieš pat prekių pakrovimą į orlaivį, kuriuo jos bus įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, pateikia bent minimalų įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų rinkinį.

5.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos, jeigu iki šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų terminų pateikiamas tik minimalus įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų rinkinys, kiti duomenys pateikiami laikantis šio straipsnio 2 dalyje nurodytų terminų.

6.   Iki 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos minimalus įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų rinkinys, pateiktas pagal šio straipsnio 3 dalį, laikomas išsamia įvežimo bendrąja deklaracija, kai prekės įvežamos pašto siuntose, kurių galutinė paskirties vieta yra Susitariančiojoje Šalyje, ir kai įvežamos skubios siuntos su prekėmis, kurių tikroji vertė neviršija 22 EUR.

7.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos geležinkelių transportu, įvežimo bendroji deklaracija pateikiama laikantis šių terminų:

| a) | jei traukinio reisas nuo paskutinės trečiojoje šalyje esančios traukinio formavimo stoties iki pirmosios įvežimo muitinės įstaigos trunka mažiau nei dvi valandas – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso tos muitinės įstaigos kompetencijai; |
| --- | --- |

a)

jei traukinio reisas nuo paskutinės trečiojoje šalyje esančios traukinio formavimo stoties iki pirmosios įvežimo muitinės įstaigos trunka mažiau nei dvi valandas – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso tos muitinės įstaigos kompetencijai;

| b) | visais kitais atvejais – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso pirmosios įvežimo muitinės įstaigos kompetencijai. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso pirmosios įvežimo muitinės įstaigos kompetencijai.

8.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos kelių transportu, įvežimo bendroji deklaracija pateikiama likus ne mažiau kaip valandai iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso pirmosios įvežimo muitinės įstaigos kompetencijai.

9.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos vidaus vandenų transportu, įvežimo bendroji deklaracija pateikiama likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso pirmosios įvežimo muitinės įstaigos kompetencijai.

10.   Kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos transporto priemone, kuri pati vežama aktyviąja transporto priemone, įvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo terminas yra aktyviajai transporto priemonei taikomas terminas.

11.   1–10 dalyse nurodyti terminai netaikomi force majeure atveju.

12.   Laikantis šio Protokolo 9b straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, šio straipsnio –10 alyse nurodyti terminai netaikomi, jeigu Susitariančiosios Šalies ir trečiųjų šalių tarptautiniuose susitarimuose dėl saugumo yra nustatyta kitaip.

8 straipsnis

Su saugumu ir sauga susijusi rizikos analizė ir su saugumu ir sauga susijęs muitinis tikrinimas, susiję su įvežimo bendrosiomis deklaracijomis

1.   Rizikos analizė turi būti atlikta iki prekių atvežimo į pirmąją įvežimo muitinės įstaigą su sąlyga, kad įvežimo bendroji deklaracija buvo pateikta laikantis 7 straipsnyje nustatytų terminų, nebent nustatyta kokia nors rizika arba reikia atlikti papildomą rizikos analizę.

Nedarant poveikio šios dalies pirmos pastraipos taikymui, kai prekės į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas įvežamos oro transportu, pirmoji rizikos analizė atliekama kuo greičiau, kai tik gaunamas minimalus įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų rinkinys, nurodytas 7 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

2.   Pirmoji įvežimo muitinės įstaiga atlieka rizikos analizę saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais po to, kai naudojantis 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema apsikeičiama šia informacija:

| a) | iškart po registracijos pirmoji įvežimo muitinės įstaiga užtikrina, kad įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys būtų prieinami juose nurodytoms Susitariančiųjų Šalių muitinėms, taip pat toms Susitariančiųjų Šalių muitinėms, kurios elektroninėje sistemoje yra užregistravusios su saugumo ir saugos rizika susijusią informaciją, atitinkančią tos įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis; |
| --- | --- |

a)

iškart po registracijos pirmoji įvežimo muitinės įstaiga užtikrina, kad įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys būtų prieinami juose nurodytoms Susitariančiųjų Šalių muitinėms, taip pat toms Susitariančiųjų Šalių muitinėms, kurios elektroninėje sistemoje yra užregistravusios su saugumo ir saugos rizika susijusią informaciją, atitinkančią tos įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis;

| b) | laikydamosi 7 straipsnyje nustatytų terminų, šios dalies a punkte nurodytos Susitariančiųjų Šalių muitinės atlieka rizikos analizę saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais ir, jeigu jos nustato riziką, užtikrina analizės rezultatų prieinamumą pirmajai įvežimo muitinės įstaigai; |
| --- | --- |

b)

laikydamosi 7 straipsnyje nustatytų terminų, šios dalies a punkte nurodytos Susitariančiųjų Šalių muitinės atlieka rizikos analizę saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais ir, jeigu jos nustato riziką, užtikrina analizės rezultatų prieinamumą pirmajai įvežimo muitinės įstaigai;

| c) | pirmoji įvežimo muitinės įstaiga atsižvelgia į a punkte nurodytų Susitariančiųjų Šalių muitinių pateiktą informaciją apie rizikos analizės rezultatus siekdama pabaigti rizikos analizę; |
| --- | --- |

c)

pirmoji įvežimo muitinės įstaiga atsižvelgia į a punkte nurodytų Susitariančiųjų Šalių muitinių pateiktą informaciją apie rizikos analizės rezultatus siekdama pabaigti rizikos analizę;

| d) | pirmoji įvežimo muitinės įstaiga užtikrina baigtos atlikti rizikos analizės rezultatų prieinamumą Susitariančiųjų Šalių muitinėms, prisidėjusioms prie rizikos analizės atlikimo, ir muitinėms, kurios yra potencialiai susijusios su atitinkamų prekių gabenimu; |
| --- | --- |

d)

pirmoji įvežimo muitinės įstaiga užtikrina baigtos atlikti rizikos analizės rezultatų prieinamumą Susitariančiųjų Šalių muitinėms, prisidėjusioms prie rizikos analizės atlikimo, ir muitinėms, kurios yra potencialiai susijusios su atitinkamų prekių gabenimu;

| e) | pirmoji įvežimo muitinės įstaiga apie baigtą atlikti rizikos analizę praneša toliau nurodytiems asmenims, jeigu jie paprašė būti apie tai informuojami ir turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos:






  — | deklarantui ar jo atstovui, |
| --- | --- | --- |

e)

pirmoji įvežimo muitinės įstaiga apie baigtą atlikti rizikos analizę praneša toliau nurodytiems asmenims, jeigu jie paprašė būti apie tai informuojami ir turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos:

—

deklarantui ar jo atstovui,

| — | vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas. |
| --- | --- |

—

vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas.

3.   Jeigu pirmajai įvežimo muitinės įstaigai reikia daugiau informacijos apie įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis rizikos analizei atlikti, ta analizė baigiama atlikti po to, kai pateikiama ta informacija.

Tuo tikslu pirmoji įvežimo muitinės įstaiga paprašo tos informacijos iš įvežimo bendrąją deklaraciją pateikusio asmens arba atitinkamais atvejais iš įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis pateikusio asmens. Kai tas asmuo nėra vežėjas, pirmoji įvežimo muitinės įstaiga informuoja vežėją, jeigu jis paprašė būti apie tai informuojamas ir turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos.

4.   Jei pirmoji įvežimo muitinės įstaiga turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad oro transportu įvežamos prekės gali kelti didelį pavojų aviacijos saugumui, ji pareikalauja, kad siunta prieš pakraunant į orlaivį, skrendantį į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, būtų patikrinta kaip didelės rizikos krovinys ir paštas pagal Susitarimo XIII priedo I dalies VI punkto 66h ir 66hf straipsnius, kuriais nustatomos išsamios bendrųjų pagrindinių aviacijos saugumo standartų įgyvendinimo priemonės.

Pirmoji įvežimo muitinės įstaiga apie tai praneša toliau nurodytiems asmenims, jeigu jie turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos:

| a) | deklarantui ar jo atstovui; |
| --- | --- |

a)

deklarantui ar jo atstovui;

| b) | vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas. |
| --- | --- |

b)

vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas.

Gavęs pranešimą, įvežimo bendrąją deklaraciją pateikęs asmuo arba atitinkamais atvejais įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis pateikęs asmuo pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai to tikrinimo rezultatus ir visą kitą susijusią aktualią informaciją. Rizikos analizė baigiama atlikti tik gavus tą informaciją.

5.   Jei pirmoji įvežimo muitinės įstaiga turi pagrįstų priežasčių manyti, kad oro transportu vežamos prekės arba jūrų transportu konteineriais gabenami kroviniai, kaip nurodyta 7 straipsnio 1 dalies a punkte, gali kelti tokį didelį pavojų saugumui ir saugai, kad reikėtų nedelsiant imtis veiksmų, ji nurodo nekrauti tų prekių į atitinkamą transporto priemonę.

Pirmoji įvežimo muitinės įstaiga apie tai praneša toliau nurodytiems asmenims, jeigu jie turi prieigą prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos:

| a) | deklarantui ar jo atstovui; |
| --- | --- |

a)

deklarantui ar jo atstovui;

| b) | vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas. |
| --- | --- |

b)

vežėjui, jeigu jis nėra deklarantas ar deklaranto atstovas.

Pranešimas pateikiamas iškart, kai tik nustatoma atitinkama rizika, o jūrų transportu konteineriais gabenamų krovinių, kaip nurodyta 7 straipsnio 1 dalies a punkte, atveju – ne vėliau kaip per 24 valandas nuo tada, kai vežėjas gauna įvežimo bendrąją deklaraciją arba atitinkamais atvejais įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis.

Pirmoji įvežimo muitinės įstaiga apie tą pranešimą taip pat nedelsdama informuoja Susitariančiųjų Šalių muitines ir užtikrina joms prieigą prie atitinkamų įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų.

6.   Jei nustatoma, kad siunta kelia tokį pavojų, kad atvykus ją vežančiai transporto priemonei reikėtų imtis neatidėliotinų veiksmų, pirmoji įvežimo muitinės įstaiga imasi tų veiksmų, kai prekės atvežamos.

7.   Baigusi atlikti rizikos analizę, pirmoji įvežimo muitinės įstaiga, naudodamasi 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema, gali rekomenduoti tikrinimui atlikti tinkamiausią vietą ir priemones.

Muitinės įstaiga, kurios kompetencijai priklauso vietos, kuri rekomenduota kaip tinkamiausia tikrinimui atlikti, priežiūra, ne vėliau kaip prekių pateikimo pirmajai įvežimo muitinės įstaigai momentu priima sprendimą dėl tikrinimo ir užtikrina to sprendimo rezultatų prieinamumą visoms Susitariančiųjų Šalių muitinės įstaigoms, kurios yra potencialiai susijusios su atitinkamų prekių gabenimu, naudodamasi 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta elektronine sistema.

8.   Muitinės įstaigos užtikrina savo atlikto su saugumu ir sauga susijusio muitinio tikrinimo rezultatų prieinamumą kitoms Susitariančiųjų Šalių muitinėms, naudodamosi 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta sistema, jeigu:

| a) | muitinės vertinimu, rizika yra didelė ir dėl to būtinas muitinis tikrinimas, o jo rezultatai parodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, arba |
| --- | --- |

a)

muitinės vertinimu, rizika yra didelė ir dėl to būtinas muitinis tikrinimas, o jo rezultatai parodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, arba

| b) | tikrinimo rezultatai nerodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, tačiau, atitinkamos muitinės nuomone, kitoje Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų vietoje kyla grėsmė, susijusi su didele rizika, arba |
| --- | --- |

b)

tikrinimo rezultatai nerodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, tačiau, atitinkamos muitinės nuomone, kitoje Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų vietoje kyla grėsmė, susijusi su didele rizika, arba

| c) | būtina vienodai taikyti Susitarimu nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

c)

būtina vienodai taikyti Susitarimu nustatytas taisykles.

Susitariančiosios Šalys, naudodamosi šio Protokolo 9e straipsnio 3 dalyje nurodyta sistema, vykdo informacijos apie a ir b punktuose nurodytą riziką mainus.

9.   Kai prekės, dėl kurių pagal 3 straipsnio 1 dalies c–f, h–m, o ir q punktus atleidžiama nuo pareigos pateikti įvežimo bendrąją deklaraciją, įvežamos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, rizikos analizė atliekama pateikus prekes.

10.   Muitinei pateiktos prekės gali būti išleidžiamos iškart, kai tik baigiama atlikti rizikos analizė ir kai tai įmanoma remiantis rizikos analizės rezultatais bei, kai būtina, taikomomis priemonėmis.

11.   Rizikos analizė taip pat atliekama tuomet, kai pagal 2 straipsnio 3 ir 4 dalis iš dalies pakeičiami įvežimo bendrosios deklaracijos duomenys. Tokiu atveju, nedarant poveikio šio straipsnio 5 dalies trečioje pastraipoje jūrų transportu konteineriais gabenamiems kroviniams nustatyto termino taikymui, rizikos analizė baigiama atlikti iškart, kai tik gaunami tie duomenys, nebent nustatoma rizika arba reikia atlikti papildomą rizikos analizę.

9 straipsnis

Įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų pateikimas per kitus asmenis

1.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos, kai tos pačios prekės vežamos oro transportu pagal vieną ar daugiau vežimo sutarčių, sudarytų vieno ar daugiau asmenų, kurie nėra vežėjai, su vienu ar keliais orlaivio važtaraščiais, taikomos šios taisyklės:

| a) | orlaivio važtaraštį surašantis asmuo informuoja asmenį, su juo sudariusį vežimo sutartį, apie to orlaivio važtaraščio surašymą; |
| --- | --- |

a)

orlaivio važtaraštį surašantis asmuo informuoja asmenį, su juo sudariusį vežimo sutartį, apie to orlaivio važtaraščio surašymą;

| b) | jei yra sudarytas susitarimas dėl bendro prekių pakrovimo, orlaivio važtaraštį surašantis asmuo informuoja asmenį, su kuriuo tą susitarimą sudarė, apie to orlaivio važtaraščio surašymą; |
| --- | --- |

b)

jei yra sudarytas susitarimas dėl bendro prekių pakrovimo, orlaivio važtaraštį surašantis asmuo informuoja asmenį, su kuriuo tą susitarimą sudarė, apie to orlaivio važtaraščio surašymą;

| c) | vežėjas ir bet kuris iš orlaivio važtaraštį surašančių asmenų, teikdami įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia visų asmenų, nepateikusių jiems įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis; |
| --- | --- |

c)

vežėjas ir bet kuris iš orlaivio važtaraštį surašančių asmenų, teikdami įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia visų asmenų, nepateikusių jiems įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis;

| d) | jeigu orlaivio važtaraštį surašantis asmuo nepateikia įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti reikalingų duomenų savo kontrahentui, kuris surašo orlaivio važtaraštį, skirtą jam ar jo kontrahentui, su kuriuo jis sudarė susitarimą dėl bendro prekių pakrovimo, reikiamų duomenų nepateikęs asmuo juos pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai. |
| --- | --- |

d)

jeigu orlaivio važtaraštį surašantis asmuo nepateikia įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti reikalingų duomenų savo kontrahentui, kuris surašo orlaivio važtaraštį, skirtą jam ar jo kontrahentui, su kuriuo jis sudarė susitarimą dėl bendro prekių pakrovimo, reikiamų duomenų nepateikęs asmuo juos pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai.

2.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos, jei pašto paslaugų teikėjas nepateikia bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų apie pašto siuntas vežėjui, kuris privalo per tą sistemą pateikti likusius deklaracijos duomenis, taikomos šios taisyklės:

| a) | paskirties vietos pašto paslaugų teikėjas (jeigu prekės siunčiamos į Susitariančiąsias Šalis) arba pirmosios įvežimo į Susitariančiąsias Šalis vietos pašto paslaugų teikėjas (jeigu prekės tranzitu gabenamos per Susitariančiųjų Šalių teritorijas) pateikia tuos duomenis pirmajai įvežimo muitinės įstaigai ir |
| --- | --- |

a)

paskirties vietos pašto paslaugų teikėjas (jeigu prekės siunčiamos į Susitariančiąsias Šalis) arba pirmosios įvežimo į Susitariančiąsias Šalis vietos pašto paslaugų teikėjas (jeigu prekės tranzitu gabenamos per Susitariančiųjų Šalių teritorijas) pateikia tuos duomenis pirmajai įvežimo muitinės įstaigai ir

| b) | vežėjas, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia pašto paslaugų teikėjo, nepateikusio jam įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis. |
| --- | --- |

b)

vežėjas, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia pašto paslaugų teikėjo, nepateikusio jam įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis.

3.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos įdiegimo datos, jei skubių siuntų vežėjas nepateikia įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų apie oro transportu vežamas skubias siuntas vežėjui, taikomos šios taisyklės:

| a) | skubių siuntų vežėjas tuos duomenis pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai ir |
| --- | --- |

a)

skubių siuntų vežėjas tuos duomenis pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai ir

| b) | vežėjas, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia skubių siuntų vežėjo, nepateikusio jam įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis. |
| --- | --- |

b)

vežėjas, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia skubių siuntų vežėjo, nepateikusio jam įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis.

4.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos įdiegimo datos, kai tos pačios prekės vežamos jūrų ar vidaus vandenų transportu pagal vieną ar daugiau papildomų vežimo sutarčių, sudarytų vieno ar daugiau asmenų, kurie nėra vežėjai, su vienu ar keliais konosamentais, taikomos šios taisyklės:

| a) | konosamentą surašantis asmuo informuoja asmenį, sudariusį su juo vežimo sutartį, apie to konosamento surašymą; |
| --- | --- |

a)

konosamentą surašantis asmuo informuoja asmenį, sudariusį su juo vežimo sutartį, apie to konosamento surašymą;

| b) | jeigu yra sudarytas susitarimas dėl bendro prekių pakrovimo, konosamentą surašantis asmuo informuoja asmenį, su kuriuo sudarė tą susitarimą, apie to konosamento surašymą; |
| --- | --- |

b)

jeigu yra sudarytas susitarimas dėl bendro prekių pakrovimo, konosamentą surašantis asmuo informuoja asmenį, su kuriuo sudarė tą susitarimą, apie to konosamento surašymą;

| c) | vežėjas ir bet kuris iš konosamentą surašančių asmenų, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia visų asmenų, sudariusių su jais vežimo sutartį ir nepateikusių jiems įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis; |
| --- | --- |

c)

vežėjas ir bet kuris iš konosamentą surašančių asmenų, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia visų asmenų, sudariusių su jais vežimo sutartį ir nepateikusių jiems įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis;

| d) | konosamentą surašantis asmuo, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia prekių gavėjo, kuris konosamente nurodytas kaip neturintis dalinių konosamentų ir kuris jam nepateikė įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis; |
| --- | --- |

d)

konosamentą surašantis asmuo, teikdamas įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, pateikia prekių gavėjo, kuris konosamente nurodytas kaip neturintis dalinių konosamentų ir kuris jam nepateikė įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, tapatybės duomenis;

| e) | jeigu konosamentą surašantis asmuo nepateikia įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų savo kontrahentui, kuris surašo konosamentą, skirtą jam ar jo kontrahentui, su kuriuo jis sudarė susitarimą dėl bendro prekių pakrovimo, reikiamų duomenų nepateikęs asmuo juos pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai; |
| --- | --- |

e)

jeigu konosamentą surašantis asmuo nepateikia įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų savo kontrahentui, kuris surašo konosamentą, skirtą jam ar jo kontrahentui, su kuriuo jis sudarė susitarimą dėl bendro prekių pakrovimo, reikiamų duomenų nepateikęs asmuo juos pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai;

| f) | jei konosamente nurodytas prekių gavėjas, neturintis dalinių konosamentų, nepateikia tą konosamentą surašančiam asmeniui įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, jis tuos duomenis pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai. |
| --- | --- |

f)

jei konosamente nurodytas prekių gavėjas, neturintis dalinių konosamentų, nepateikia tą konosamentą surašančiam asmeniui įvežimo bendrajai deklaracijai surašyti būtinų duomenų, jis tuos duomenis pateikia pirmajai įvežimo muitinės įstaigai.

10 straipsnis

Į Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją atvykstančio jūrų laivo ar orlaivio nukreipimas kitu maršrutu

1.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 2 versijos diegimo laikotarpio nustatytos datos, jei orlaivis nukreipiamas kitu maršrutu ir pirma atvyksta į šalies, kuri įvežimo bendrojoje deklaracijoje nenurodyta kaip šalis, per kurios teritoriją vežamos prekės, muitinės įstaigą, faktinė pirmoji įvežimo muitinės įstaiga, naudodamasi ta sistema, susiranda įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, rizikos analizės rezultatus ir tikrinimo rekomendacijas, kurias pateikė numatyta pirmoji įvežimo muitinės įstaiga.

2.   Nuo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos 3 versijos diegimo laikotarpio nustatytos datos, jei jūrų laivas nukreipiamas kitu maršrutu ir pirma atvyksta į šalies, kuri įvežimo bendrojoje deklaracijoje nenurodyta kaip šalis, per kurios teritoriją vežamos prekės, muitinės įstaigą, faktinė pirmoji įvežimo muitinės įstaiga, naudodamasi ta sistema, susiranda įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis, rizikos analizės rezultatus ir tikrinimo rekomendacijas, kurias pateikė numatyta pirmoji įvežimo muitinės įstaiga.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

„Importo kontrolės sistemos 2“ techninės nuostatos

„Importo kontrolės sistemos 2“ techninės nuostatos

11 straipsnis

„Importo kontrolės sistema 2“

1.   ICS2 padeda palaikyti ryšius tarp ekonominės veiklos vykdytojų ir Susitariančiųjų Šalių dėl įvežimo bendrųjų deklaracijų reikalavimų vykdymo, saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais Susitariančiųjų Šalių muitinių atliekamos rizikos analizės ir muitinės priemonių, kurios yra skirtos tokiai rizikai mažinti, įskaitant su saugumu ir sauga susijusius muitinius tikrinimus, ir padeda palaikyti Susitariančiųjų Šalių tarpusavio ryšius siekiant, kad būtų įvykdyti įvežimo bendrųjų deklaracijų reikalavimai.

2.   ICS2 sudaro šie Sąjungos lygmeniu kuriami bendrieji komponentai:

| a) | bendrai naudojama verslininko sąsaja; |
| --- | --- |

a)

bendrai naudojama verslininko sąsaja;

| b) | bendroji saugykla. |
| --- | --- |

b)

bendroji saugykla.

3.   Norvegija sukuria nacionalinę įvežimo informacijos sistemą kaip nacionalinį komponentą, naudojamą Norvegijoje.

4.   Norvegija gali sukurti nacionalinę verslininko sąsają kaip nacionalinį komponentą, naudojamą Norvegijoje.

5.   ICS2 naudojama šiais tikslais:

| a) | įvežimo bendrųjų deklaracijų ir prašymų jas iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančiomis duomenims pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

a)

įvežimo bendrųjų deklaracijų ir prašymų jas iš dalies pakeisti ar pripažinti negaliojančiomis duomenims pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti;

| b) | iš šio Protokolo 9c straipsnyje ir šiame priede nurodytų deklaracijų gaunamiems įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims gauti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

b)

iš šio Protokolo 9c straipsnyje ir šiame priede nurodytų deklaracijų gaunamiems įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims gauti, apdoroti ir saugoti;

| c) | informacijai apie atvykimą ir pranešimams apie jūrų laivo ar orlaivio atvykimą pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

c)

informacijai apie atvykimą ir pranešimams apie jūrų laivo ar orlaivio atvykimą pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti;

| d) | informacijai apie prekių pateikimą Susitariančiųjų Šalių muitinėms pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą gauti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

d)

informacijai apie prekių pateikimą Susitariančiųjų Šalių muitinėms pagal šio Protokolo 9c straipsnį ir šį priedą gauti, apdoroti ir saugoti;

| e) | informacijai apie prašymus atlikti rizikos analizę ir jos rezultatus, tikrinimo rekomendacijas, sprendimus dėl tikrinimų ir tikrinimų rezultatus pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą gauti, apdoroti ir saugoti; |
| --- | --- |

e)

informacijai apie prašymus atlikti rizikos analizę ir jos rezultatus, tikrinimo rekomendacijas, sprendimus dėl tikrinimų ir tikrinimų rezultatus pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą gauti, apdoroti ir saugoti;

| f) | iš ekonominės veiklos vykdytojų gaunamiems ir jų teikiamiems pranešimams ir informacijai pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą gauti, apdoroti, saugoti ir teikti; |
| --- | --- |

f)

iš ekonominės veiklos vykdytojų gaunamiems ir jų teikiamiems pranešimams ir informacijai pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą gauti, apdoroti, saugoti ir teikti;

| g) | Susitariančiųjų Šalių muitinių prašomai ekonominės veiklos vykdytojų informacijai pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti. |
| --- | --- |

g)

Susitariančiųjų Šalių muitinių prašomai ekonominės veiklos vykdytojų informacijai pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą teikti, apdoroti ir saugoti.

6.   ICS2 naudojama siekiant padėti Susitariančiosioms Šalims stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinami bendri saugumo ir saugos rizikos kriterijai bei standartai, taip pat tikrinimo priemonės ir prioritetinės tikrinimo sritys, nurodytos šio Protokolo 9e straipsnyje.

7.   Ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės nustatymas ir prieigos kontrolė suteikiant prieigą prie ICS2 bendrųjų komponentų atliekami naudojantis 13 straipsnyje nurodyta Vienodo vartotojų valdymo ir skaitmeninio parašo (angl. Uniform User Management and Digital Signature, toliau – UUM&DS) platforma.

8.   Susitariančiųjų Šalių pareigūnų tapatybės nustatymas ir prieigos kontrolė suteikiant prieigą prie ICS2 bendrųjų komponentų atliekami naudojantis Sąjungos teikiamomis tinklo paslaugomis.

9.   Darniąja verslininko sąsaja ekonominės veiklos vykdytojai naudojasi kaip prieiga prie ICS2 pagal 1 straipsnį.

10.   Darnioji verslininko sąsaja yra sąveiki su 12–14 dalyse nurodyta ICS2 bendrąja saugykla.

11.   Darniąja verslininko sąsaja naudojamasi įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims teikti, apdoroti ir saugoti ir prašymams tuos duomenis iš dalies keisti ar pripažinti negaliojančiais teikti, pranešimams apie atvykimą teikti, taip pat informacijos mainams tarp Susitariančiųjų Šalių ir ekonominės veiklos vykdytojų vykdyti.

12.   ICS2 bendroji saugykla yra Susitariančiųjų Šalių naudojama įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims, prašymams juos iš dalies keisti ar pripažinti negaliojančiais, pranešimams apie atvykimą, informacijai apie prekių pateikimą, informacijai apie prašymus atlikti rizikos analizę ir tos analizės rezultatus, tikrinimo rekomendacijas, tikrinimo sprendimus, taip pat tikrinimų rezultatus ir informacijai, kuria keičiamasi su ekonominės veiklos vykdytojais, tvarkyti.

13.   ICS2 bendroji saugykla yra Susitariančiųjų Šalių naudojama statistikos ir vertinimo tikslais, taip pat su įvežimo bendrosiomis deklaracijomis susijusios informacijos mainams tarp Susitariančiųjų Šalių.

14.   ICS2 bendroji saugykla yra sąveiki su darniąja verslininko sąsaja, nacionalinėmis verslininkų sąsajomis, jei jas sukuria Susitariančiosios Šalys, ir nacionalinėmis įvežimo informacijos sistemomis.

15.   Prieš baigdama atlikti rizikos analizę saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais Susitariančiosios Šalies muitinė naudoja bendrąją saugyklą konsultacijoms su kitos Susitariančiosios Šalies muitine pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą. Susitariančiosios Šalies muitinė taip pat naudoja bendrąją saugyklą konsultacijoms su kita Susitariančiąja Šalimi dėl rekomenduojamų tikrinimų, sprendimų, priimamų dėl rekomenduojamų tikrinimų, ir su saugumu ir sauga susijusių muitinių tikrinimų rezultatų pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą.

16.   Nacionalinėmis verslininkų sąsajomis, jei jas sukuria Susitariančiosios Šalys, ekonominės veiklos vykdytojai naudojasi kaip prieiga prie ICS2 pagal 1 straipsnį, kai jų teikiami dokumentai yra skirti Susitariančiajai Šaliai, valdančiai nacionalinę verslininko sąsają.

17.   Įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenų teikimo, dalinio keitimo, pripažinimo negaliojančiais, apdorojimo ir saugojimo, pranešimų apie atvykimą teikimo, taip pat informacijos mainų tarp Susitariančiųjų Šalių ir ekonominės veiklos vykdytojų tikslais ekonominės veiklos vykdytojai gali rinktis naudoti nacionalinę verslininko sąsają, jei ji yra sukurta, arba darniąją verslininko sąsają.

18.   Nacionalinė verslininko sąsaja, jei ji yra sukurta, turi būti sąveiki su ICS2 bendrąja saugykla.

19.   Kai Norvegija sukuria nacionalinę verslininko sąsają, ji apie tai informuoja Sąjungą.

20.   Susitariančiųjų Šalių muitinės naudoja nacionalinę įvežimo informacijos sistemą įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenų, gautų iš šio Protokolo 9c straipsnyje nurodytų deklaracijų, mainams vykdyti, taip pat informacijos ir pranešimų apie jūrų laivo ar orlaivio atvykimą arba informacijos apie prekių pateikimą mainams su bendrąja saugykla vykdyti, prašymams dėl rizikos analizės tvarkyti, informacijos apie rizikos analizės rezultatus, tikrinimo rekomendacijas, tikrinimo sprendimus ir tikrinimų rezultatus mainams vykdyti ir jiems apdoroti.

21.   Nacionalinė įvežimo informacijos sistema naudojama ir tais atvejais, kai Susitariančiosios Šalies muitinė paprašo ekonominės veiklos vykdytojų pateikti papildomos informacijos ir tą informaciją iš jų gauna.

22.   Nacionalinė įvežimo informacijos sistema yra sąveiki su bendrąja saugykla.

23.   Nacionalinė įvežimo informacijos sistema yra sąveiki su sistemomis, sukurtomis nacionaliniu lygmeniu siekiant gauti 20 dalyje nurodytą informaciją.

12 straipsnis

„Importo kontrolės sistemos 2“ veikimas ir mokymas ja naudotis

1.   Sistemos bendruosius komponentus kuria, testuoja, diegia ir valdo Sąjunga. Nacionalinius komponentus kuria, testuoja, diegia ir valdo Norvegija.

2.   Norvegija užtikrina, kad nacionaliniai komponentai būtų sąveikūs su bendraisiais komponentais.

3.   Sąjunga atlieka bendrųjų komponentų techninę priežiūrą, o Norvegija atlieka savo nacionalinių komponentų techninę priežiūrą.

4.   Susitariančiosios Šalys užtikrina nenutrūkstamą elektroninių sistemų veikimą.

5.   Sąjunga gali keisti elektroninių sistemų bendruosius komponentus siekdama pašalinti triktis, pridėti naujų funkcijų arba pakeisti esamas funkcijas.

6.   Sąjunga informuoja Norvegiją apie bendrųjų komponentų pakeitimus ir atnaujinimus.

7.   Norvegija informuoja Sąjungą apie nacionalinių komponentų pakeitimus ir atnaujinimus, galinčius turėti įtakos bendrųjų komponentų veikimui.

8.   Susitariančiosios Šalys viešai skelbia informaciją apie elektroninių sistemų pakeitimus ir atnaujinimus pagal 6 ir 7 dalis.

9.   Tuo atveju, jei laikinai sutrinka ICS2 veikimas, taikomas Susitariančiųjų Šalių nustatytas veiklos tęstinumo planas.

10.   Susitariančiosios Šalys viena kitą informuoja apie elektroninių sistemų neprieinamumą dėl laikino jų veikimo sutrikimo.

11.   Sąjunga, siekdama teikti pagalbą Norvegijai elektroninių sistemų bendrųjų komponentų naudojimo ir veikimo klausimais, parūpina tinkamos mokymo medžiagos.

13 straipsnis

Vienodo vartotojų valdymo ir skaitmeninio parašo platforma

1.   Vienodo vartotojų valdymo ir skaitmeninio parašo arba UUM&DS platforma sudaro sąlygas palaikyti ryšį tarp Susitariančiųjų Šalių tapatybės ir prieigos valdymo sistemų, nurodytų 6 dalyje, kad Susitariančiųjų Šalių pareigūnams ir ekonominės veiklos vykdytojams būtų suteikiama saugi leidžiama prieiga prie elektroninių sistemų.

2.   UUM&DS platformą sudaro šie bendrieji komponentai:

| a) | prieigos valdymo sistema; |
| --- | --- |

a)

prieigos valdymo sistema;

| b) | administravimo valdymo sistema. |
| --- | --- |

b)

administravimo valdymo sistema.

3.   UUM&DS platforma naudojama šių asmenų tapatybės nustatymui ir prieigos kontrolei užtikrinti:

| a) | ekonominės veiklos vykdytojų, kad jie turėtų prieigą prie ICS2; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojų, kad jie turėtų prieigą prie ICS2;

| b) | Susitariančiųjų Šalių pareigūnų, kad jie turėtų prieigą prie ICS2 bendrųjų komponentų ir galėtų atlikti UUM&DS platformos techninę priežiūrą ir ją valdyti. |
| --- | --- |

b)

Susitariančiųjų Šalių pareigūnų, kad jie turėtų prieigą prie ICS2 bendrųjų komponentų ir galėtų atlikti UUM&DS platformos techninę priežiūrą ir ją valdyti.

4.   Susitariančiosios Šalys sukuria prieigos valdymo sistemą, kurią naudojant tenkinami ekonominės veiklos vykdytojų pateikti prašymai dėl prieigos per UUM&DS platformą, palaikant sąveiką su Susitariančiųjų Šalių tapatybės ir prieigos valdymo sistemomis, nurodytomis 6 dalyje.

5.   Susitariančiosios Šalys sukuria administravimo valdymo sistemą, kurioje taikant tapatybės nustatymo ir leidimų suteikimo taisykles patvirtinami ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės duomenys, kad jie turėtų prieigą prie elektroninių sistemų.

6.   Susitariančiosios Šalys sukuria tapatybės ir prieigos valdymo sistemą, siekdamos užtikrinti:

| a) | ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės duomenų saugų registravimą ir saugojimą; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės duomenų saugų registravimą ir saugojimą;

| b) | saugius pasirašytų ir šifruotų ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės duomenų mainus. |
| --- | --- |

b)

saugius pasirašytų ir šifruotų ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės duomenų mainus.

14 straipsnis

Duomenų valdymas ir nuosavybė bei saugumas

1.   Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu užregistruoti duomenys atitiktų bendruosiuose komponentuose užregistruotus duomenis ir būtų nuolat atnaujinami.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad toliau nurodyti duomenys atitiktų ICS2 bendrojoje saugykloje turimus duomenis ir būtų pagal juos atnaujinami:

| a) | nacionaliniu lygmeniu užregistruoti ir iš nacionalinės įvežimo informacijos sistemos į bendrąją saugyklą perduodami duomenys; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniu lygmeniu užregistruoti ir iš nacionalinės įvežimo informacijos sistemos į bendrąją saugyklą perduodami duomenys;

| b) | nacionalinėje įvežimo informacijos sistemoje iš bendrosios saugyklos gauti duomenys. |
| --- | --- |

b)

nacionalinėje įvežimo informacijos sistemoje iš bendrosios saugyklos gauti duomenys.

3.   ICS2 bendrųjų komponentų duomenys, kuriuos per bendrai naudojamą verslininko sąsają pateikė ar joje užregistravo ekonominės veiklos vykdytojas, gali būti prieinami tam ekonominės veiklos vykdytojui arba jo apdorojami.

4.   ICS2 bendruosiuose komponentuose turimų duomenų atveju:

| a) | duomenys, ekonominės veiklos vykdytojo pateikti Susitariančiajai Šaliai per darniąją verslininko sąsają į bendrąją saugyklą, gali būti prieinami tai Susitariančiajai Šaliai ir jos apdorojami bendrojoje saugykloje. Kai reikia, tai Susitariančiajai Šaliai gali būti prieinama ir darniojoje verslininko sąsajoje užregistruota informacija; |
| --- | --- |

a)

duomenys, ekonominės veiklos vykdytojo pateikti Susitariančiajai Šaliai per darniąją verslininko sąsają į bendrąją saugyklą, gali būti prieinami tai Susitariančiajai Šaliai ir jos apdorojami bendrojoje saugykloje. Kai reikia, tai Susitariančiajai Šaliai gali būti prieinama ir darniojoje verslininko sąsajoje užregistruota informacija;

| b) | į bendrąją saugyklą Susitariančiosios Šalies perduoti ar joje užregistruoti duomenys gali būti prieinami tai Susitariančiajai Šaliai arba jos apdorojami; |
| --- | --- |

b)

į bendrąją saugyklą Susitariančiosios Šalies perduoti ar joje užregistruoti duomenys gali būti prieinami tai Susitariančiajai Šaliai arba jos apdorojami;

| c) | šios dalies a ir b punktuose nurodyti duomenys taip pat gali būti prieinami kitai Susitariančiajai Šaliai ir jos apdorojami, kai ta šalis dalyvauja atliekant rizikos analizę ir (arba) tikrinimo procesus, su kuriais susiję tie duomenys, pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą; |
| --- | --- |

c)

šios dalies a ir b punktuose nurodyti duomenys taip pat gali būti prieinami kitai Susitariančiajai Šaliai ir jos apdorojami, kai ta šalis dalyvauja atliekant rizikos analizę ir (arba) tikrinimo procesus, su kuriais susiję tie duomenys, pagal šio Protokolo 9c ir 9e straipsnius ir šį priedą;

| d) | duomenys gali būti Komisijos apdorojami bendradarbiaujant su Susitariančiosiomis Šalimis 1 straipsnio 1 dalies c punkte ir 11 straipsnio 6 dalyje nurodytais tikslais. Tokio duomenų apdorojimo rezultatai yra prieinami Komisijai ir Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

d)

duomenys gali būti Komisijos apdorojami bendradarbiaujant su Susitariančiosiomis Šalimis 1 straipsnio 1 dalies c punkte ir 11 straipsnio 6 dalyje nurodytais tikslais. Tokio duomenų apdorojimo rezultatai yra prieinami Komisijai ir Susitariančiosioms Šalims.

5.   Susitariančiosioms Šalims gali būti prieinami ICS2 bendrojo komponento duomenys, užregistruoti Sąjungos bendrojoje saugykloje. Sąjunga gali apdoroti tuos duomenis.

6.   Sąjunga yra bendrųjų komponentų sistemos savininkė.

7.   Norvegija yra savo nacionalinių komponentų sistemos savininkė.

8.   Sąjunga užtikrina bendrųjų komponentų saugumą, o Norvegija užtikrina savo nacionalinių komponentų saugumą.

9.   Tais tikslais Susitariančiosios Šalys imasi bent tokių priemonių, kurios būtinos siekiant:

| a) | neleisti jokiam leidimo neturinčiam asmeniui gauti prieigos prie duomenų apdorojimo įrangos; |
| --- | --- |

a)

neleisti jokiam leidimo neturinčiam asmeniui gauti prieigos prie duomenų apdorojimo įrangos;

| b) | neleisti leidimo neturintiems asmenims įvesti duomenų arba su jais susipažinti, jų keisti ar ištrinti; |
| --- | --- |

b)

neleisti leidimo neturintiems asmenims įvesti duomenų arba su jais susipažinti, jų keisti ar ištrinti;

| c) | aptikti bet kuriuos a ir b punktuose nurodytus veiksmus. |
| --- | --- |

c)

aptikti bet kuriuos a ir b punktuose nurodytus veiksmus.

10.   Susitariančiosios Šalys viena kitą informuoja apie bet kuriuos veiksmus, kurie gali būti elektroninių sistemų saugumo faktinio ar įtariamo pažeidimo priežastis.

11.   Susitariančiosios Šalys parengia visų sistemų saugumo planus.

12.   ICS2 komponentuose užregistruoti duomenys saugomi ne trumpiau kaip trejus metus po jų registracijos. Susitariančiosios Šalys gali saugoti duomenis ir ilgiau kaip trejus metus, kai to reikalaujama atitinkamais nacionalinės teisės aktais.

15 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

ICS2 ir UUM&DS platformoje tvarkant asmens duomenis:

| 1. | Norvegija ir ES valstybės narės veikia kaip duomenų valdytojos laikydamosi Susitarimo 14 straipsnio nuostatos; |
| --- | --- |

1.

Norvegija ir ES valstybės narės veikia kaip duomenų valdytojos laikydamosi Susitarimo 14 straipsnio nuostatos;

| 2. | Komisija veikia kaip duomenų tvarkytoja ir atlieka su tuo susijusias savo pareigas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (6), tačiau, kai duomenys tvarkomi bendrų saugumo ir saugos rizikos kriterijų bei standartų, taip pat tikrinimo priemonių ir prioritetinių tikrinimo sričių įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo tikslais, Komisija veikia kaip bendra duomenų valdytoja. |
| --- | --- |

2.

Komisija veikia kaip duomenų tvarkytoja ir atlieka su tuo susijusias savo pareigas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (6), tačiau, kai duomenys tvarkomi bendrų saugumo ir saugos rizikos kriterijų bei standartų, taip pat tikrinimo priemonių ir prioritetinių tikrinimo sričių įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo tikslais, Komisija veikia kaip bendra duomenų valdytoja.

16 straipsnis

Dalyvavimas ICS2 kūrime, techninėje priežiūroje ir valdyme

Sąjunga sudaro sąlygas atitinkamos ELPA valstybės ekspertams stebėtojų teisėmis dalyvauti svarstant su ICS2 kūrimu, technine priežiūra ir valdymu susijusius klausimus Muitinės ekspertų grupės ir atitinkamų darbo grupių posėdžiuose. Sąjunga kiekvienu atskiru atveju sprendžia dėl atitinkamos ELPA valstybės ekspertų dalyvavimo darbo grupių, kuriose atstovaujama tik kai kurioms iš ES valstybių narių ir kurios atsiskaito Muitinės ekspertų grupei, posėdžiuose.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

17 straipsnis

Finansavimo nuostatos, susijusios su atsakomybe, įsipareigojimais ir lūkesčiais dėl ICS2 įdiegimo ir veikimo

Dėl ICS2 naudojimo išplėtimo įtraukiant Norvegiją ir atsižvelgiant į IIa skyrių ir šį priedą, šiomis finansavimo nuostatomis nustatomi su ICS2 susiję Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimo aspektai:

| a) | Komisija kurs, testuos, diegs, valdys ir eksploatuos ICS2 centrinius komponentus, kuriuos sudaro bendrai naudojama verslininko sąsaja ir bendroji saugykla (toliau – ICS2 centriniai komponentai), įskaitant jų veikimui ir sujungimui su IT sistemomis Norvegijoje užtikrinti reikalingas taikomąsias programas ir paslaugas, kaip antai TAPAS, UUM&DS ir CCN2ng tarpinę programinę įrangą, ir įsipareigoja užtikrinti, kad jos būtų prieinamos Norvegijai; |
| --- | --- |

a)

Komisija kurs, testuos, diegs, valdys ir eksploatuos ICS2 centrinius komponentus, kuriuos sudaro bendrai naudojama verslininko sąsaja ir bendroji saugykla (toliau – ICS2 centriniai komponentai), įskaitant jų veikimui ir sujungimui su IT sistemomis Norvegijoje užtikrinti reikalingas taikomąsias programas ir paslaugas, kaip antai TAPAS, UUM&DS ir CCN2ng tarpinę programinę įrangą, ir įsipareigoja užtikrinti, kad jos būtų prieinamos Norvegijai;

| b) | Norvegija kurs, testuos, diegs, valdys ir naudos ICS2 nacionalinius komponentus; |
| --- | --- |

b)

Norvegija kurs, testuos, diegs, valdys ir naudos ICS2 nacionalinius komponentus;

| c) | Norvegija ir Komisija susitaria pasidalyti ICS2 centrinių komponentų kūrimo ir susijusias vienkartines sąnaudas, taip pat ICS2 centrinių komponentų ir susijusių jų veikimui bei sujungimui užtikrinti reikalingų taikomųjų programų ir paslaugų sąnaudas tokia tvarka:






  1) | dėl ICS2 centrinių komponentų kūrimo sąnaudų dalies padengimo Komisija pateiks sąskaitą Norvegijai pagal d ir e punktus. Kūrimo sąnaudos apima centrinių komponentų programinės įrangos kūrimo ir susijusios infrastruktūros (aparatinės įrangos, programinės įrangos, prieglobos, licencijų ir kt.) įsigijimo ir diegimo sąnaudas. Pagal paskirstymo formulę dengiama 4 % visų minėtų paslaugų sąnaudų; |
| --- | --- | --- |

c)

Norvegija ir Komisija susitaria pasidalyti ICS2 centrinių komponentų kūrimo ir susijusias vienkartines sąnaudas, taip pat ICS2 centrinių komponentų ir susijusių jų veikimui bei sujungimui užtikrinti reikalingų taikomųjų programų ir paslaugų sąnaudas tokia tvarka:

1)

dėl ICS2 centrinių komponentų kūrimo sąnaudų dalies padengimo Komisija pateiks sąskaitą Norvegijai pagal d ir e punktus. Kūrimo sąnaudos apima centrinių komponentų programinės įrangos kūrimo ir susijusios infrastruktūros (aparatinės įrangos, programinės įrangos, prieglobos, licencijų ir kt.) įsigijimo ir diegimo sąnaudas. Pagal paskirstymo formulę dengiama 4 % visų minėtų paslaugų sąnaudų;

| 2) | kiekvienos sistemos versijos kūrimo sąnaudų viršutinė riba yra 550 000 EUR (penki šimtai penkiasdešimt tūkstančių eurų); |
| --- | --- |

2)

kiekvienos sistemos versijos kūrimo sąnaudų viršutinė riba yra 550 000 EUR (penki šimtai penkiasdešimt tūkstančių eurų);

| 3) | dėl ICS2 ir TAPAS veikimo sąnaudų dalies padengimo Komisija pateiks sąskaitą Norvegijai pagal f, g ir h punktus. Veikimo sąnaudos apima atitikties testus ir infrastruktūros (aparatinės įrangos, programinės įrangos, prieglobos, licencijų ir kt.), ICS2 centrinių komponentų ir jų veikimui bei sujungimui užtikrinti reikalingų taikomųjų programų ir paslaugų (tokių kaip kokybės užtikrinimas, pagalbos tarnyba ir IT paslaugų valdymas) techninę priežiūrą. Pagal paskirstymo formulę dengiama 4 % visų minėtų paslaugų sąnaudų; |
| --- | --- |

3)

dėl ICS2 ir TAPAS veikimo sąnaudų dalies padengimo Komisija pateiks sąskaitą Norvegijai pagal f, g ir h punktus. Veikimo sąnaudos apima atitikties testus ir infrastruktūros (aparatinės įrangos, programinės įrangos, prieglobos, licencijų ir kt.), ICS2 centrinių komponentų ir jų veikimui bei sujungimui užtikrinti reikalingų taikomųjų programų ir paslaugų (tokių kaip kokybės užtikrinimas, pagalbos tarnyba ir IT paslaugų valdymas) techninę priežiūrą. Pagal paskirstymo formulę dengiama 4 % visų minėtų paslaugų sąnaudų;

| 4) | su ICS2 naudojimu Norvegijoje susijusios veiklos sąnaudos neviršija didžiausios 450 000 EUR (keturių šimtų penkiasdešimties tūkstančių eurų) sumos per metus; |
| --- | --- |

4)

su ICS2 naudojimu Norvegijoje susijusios veiklos sąnaudos neviršija didžiausios 450 000 EUR (keturių šimtų penkiasdešimties tūkstančių eurų) sumos per metus;

| 5) | visas nacionalinio komponento ar komponentų kūrimo ir veikimo sąnaudas padengs Norvegija; |
| --- | --- |

5)

visas nacionalinio komponento ar komponentų kūrimo ir veikimo sąnaudas padengs Norvegija;

| 6) | Norvegija informuojama apie planuojamus sąnaudų pokyčius, taip pat apie pagrindinius ICS2 plėtros elementus, galinčius turėti įtakos toms sąnaudoms; |
| --- | --- |

6)

Norvegija informuojama apie planuojamus sąnaudų pokyčius, taip pat apie pagrindinius ICS2 plėtros elementus, galinčius turėti įtakos toms sąnaudoms;

| d) | Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų kūrimo ir atitikties testų sąnaudų, patirtų prieš įgyvendinant Susitarimą. Tuo tikslu:






  1) | Komisija informuos Norvegiją apie apskaičiuotą jos būtino įnašo už ankstesnius metus iki Susitarimo įgyvendinimo sumą; |
| --- | --- | --- |

d)

Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų kūrimo ir atitikties testų sąnaudų, patirtų prieš įgyvendinant Susitarimą. Tuo tikslu:

1)

Komisija informuos Norvegiją apie apskaičiuotą jos būtino įnašo už ankstesnius metus iki Susitarimo įgyvendinimo sumą;

| 2) | kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2021 m. gegužės 15 d., Komisija paprašys Norvegijos sumokėti savo įnašą, kuriuo dengiamos tos ankstesnės sąnaudos, lygiomis dalimis per pirmus ketverius naudojimosi ICS2 metus; |
| --- | --- |

2)

kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2021 m. gegužės 15 d., Komisija paprašys Norvegijos sumokėti savo įnašą, kuriuo dengiamos tos ankstesnės sąnaudos, lygiomis dalimis per pirmus ketverius naudojimosi ICS2 metus;

| e) | Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų kūrimo sąnaudų. Tuo tikslu:






  1) | Norvegija sutinka sumokėti jai skirtą ICS2 1 versijos, 2 versijos ir 3 versijos kūrimo sąnaudų dalį; |
| --- | --- | --- |

e)

Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų kūrimo sąnaudų. Tuo tikslu:

1)

Norvegija sutinka sumokėti jai skirtą ICS2 1 versijos, 2 versijos ir 3 versijos kūrimo sąnaudų dalį;

| 2) | kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2021 m. gegužės 15 d., Komisija paprašys Norvegijos sumokėti savo įnašą, kuriuo padengiamos naujausios sistemos versijos kūrimo sąnaudos pagal Komisijos išduotą tinkamai dokumentais pagrįstą debetinį dokumentą; |
| --- | --- |

2)

kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2021 m. gegužės 15 d., Komisija paprašys Norvegijos sumokėti savo įnašą, kuriuo padengiamos naujausios sistemos versijos kūrimo sąnaudos pagal Komisijos išduotą tinkamai dokumentais pagrįstą debetinį dokumentą;

| f) | Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų veikimo sąnaudų. Tuo tikslu:






  1) | kiekvienais metais iki liepos 31 d., pradedant nuo 2021 m. liepos 31 d., Komisija informuos Norvegiją apie apskaičiuotas ateinančių metų veiklos sąnaudas ir raštu pateiks Norvegijai apskaičiuotą reikiamo jos įnašo už ateinančius metus sumą. Norvegija bus informuojama tuo pačiu būdu ir tuo pačiu metu kaip ir kiekviena kita Komisijos informuojama ICS2 narė, ji taip pat bus informuojama apie pagrindinius ICS2 plėtros aspektus; |
| --- | --- | --- |

f)

Norvegija sutinka padengti dalį ICS2 centrinių komponentų veikimo sąnaudų. Tuo tikslu:

1)

kiekvienais metais iki liepos 31 d., pradedant nuo 2021 m. liepos 31 d., Komisija informuos Norvegiją apie apskaičiuotas ateinančių metų veiklos sąnaudas ir raštu pateiks Norvegijai apskaičiuotą reikiamo jos įnašo už ateinančius metus sumą. Norvegija bus informuojama tuo pačiu būdu ir tuo pačiu metu kaip ir kiekviena kita Komisijos informuojama ICS2 narė, ji taip pat bus informuojama apie pagrindinius ICS2 plėtros aspektus;

| 2) | vieną kartą iki 2021 m. gegužės 15 d. Komisija paprašys Norvegijos sumokėti metinį įnašą, kuriuo padengiamos 2020 m. veiklos sąnaudos ir kurio dydis yra 110 000 EUR, kartu su apskaičiuotu metiniu įnašu už 2021 m., kurio suma yra 280 000 EUR. Kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2022 m. gegužės 15 d., Komisija prašys Norvegijos sumokėti savo metinį įnašą už tuos metus, prie kurio pridėtas (teigiamas arba neigiamas) praėjusių metų likutis, pagal Komisijos išduotą tinkamai dokumentais pagrįstą debetinį dokumentą; |
| --- | --- |

2)

vieną kartą iki 2021 m. gegužės 15 d. Komisija paprašys Norvegijos sumokėti metinį įnašą, kuriuo padengiamos 2020 m. veiklos sąnaudos ir kurio dydis yra 110 000 EUR, kartu su apskaičiuotu metiniu įnašu už 2021 m., kurio suma yra 280 000 EUR. Kiekvienais metais iki gegužės 15 d., pradedant nuo 2022 m. gegužės 15 d., Komisija prašys Norvegijos sumokėti savo metinį įnašą už tuos metus, prie kurio pridėtas (teigiamas arba neigiamas) praėjusių metų likutis, pagal Komisijos išduotą tinkamai dokumentais pagrįstą debetinį dokumentą;

| 3) | kiekvienais metais iki sausio 31 d., pradedant nuo 2022 m. sausio 31 d., Komisija:






  — | patvirtins apmokėtas sąskaitas dėl ICS2 ir TAPAS veikimo ankstesnių metinių sąnaudų remdamasi Norvegijos jau sumokėta suma, palyginti su faktinėmis Komisijos patirtomis sąnaudomis, ir pateiks Norvegijai sąskaitos išrašą su sąnaudų sąmata, kurioje atskirai nurodytos įvairių paslaugų ir programinės įrangos tiekimo sąnaudos, ir |
| --- | --- | --- |

3)

kiekvienais metais iki sausio 31 d., pradedant nuo 2022 m. sausio 31 d., Komisija:

—

patvirtins apmokėtas sąskaitas dėl ICS2 ir TAPAS veikimo ankstesnių metinių sąnaudų remdamasi Norvegijos jau sumokėta suma, palyginti su faktinėmis Komisijos patirtomis sąnaudomis, ir pateiks Norvegijai sąskaitos išrašą su sąnaudų sąmata, kurioje atskirai nurodytos įvairių paslaugų ir programinės įrangos tiekimo sąnaudos, ir

| — | pateiks Norvegijai faktinių metinių sąnaudų, t. y. realių veiklos sąnaudų, sumą už praėjusius metus. Komisija apskaičiuos faktines ir įvertintas sąnaudas remdamasi savo sutartimis su rangovais, sudarytomis pagal galiojančias sutarčių skyrimo procedūras. |
| --- | --- |

—

pateiks Norvegijai faktinių metinių sąnaudų, t. y. realių veiklos sąnaudų, sumą už praėjusius metus. Komisija apskaičiuos faktines ir įvertintas sąnaudas remdamasi savo sutartimis su rangovais, sudarytomis pagal galiojančias sutarčių skyrimo procedūras.

Likutis (neigiamas arba teigiamas), t. y. faktinių sąnaudų ir įvertintos praėjusių metų sąnaudų sumos skirtumas, bus apskaičiuotas ir apie jį bus pranešta Norvegijai Komisijos sąskaitos išraše. Į šį sąskaitos išrašą bus įtraukta apskaičiuotoji metinė Norvegijos įnašo suma, prie kurios pridėjus likučio (neigiamo arba teigiamo) sumą gauta grynoji suma, kurios sąskaitą Komisija pateiks Norvegijai kasmet teikiamame debetiniame dokumente;

| g) | Norvegija atliks mokėjimą po debetinio dokumento išdavimo dienos. Visi mokėjimai turi būti per 60 dienų atlikti į debetiniame dokumente nurodytą Komisijos banko sąskaitą; |
| --- | --- |

g)

Norvegija atliks mokėjimą po debetinio dokumento išdavimo dienos. Visi mokėjimai turi būti per 60 dienų atlikti į debetiniame dokumente nurodytą Komisijos banko sąskaitą;

| h) | jeigu c punkte nurodytas sumas Norvegija sumoka po g punkte nurodytos datos, Komisija gali skaičiuoti delspinigius (pagal Europos Centrinio Banko operacijų eurais palūkanų normą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje), taikomą tą dieną, kurią baigiasi sumokėjimo terminas, pridėjus 1,5 punkto). Ta pati norma bus taikoma ir Sąjungos atliekamiems mokėjimams; |
| --- | --- |

h)

jeigu c punkte nurodytas sumas Norvegija sumoka po g punkte nurodytos datos, Komisija gali skaičiuoti delspinigius (pagal Europos Centrinio Banko operacijų eurais palūkanų normą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje), taikomą tą dieną, kurią baigiasi sumokėjimo terminas, pridėjus 1,5 punkto). Ta pati norma bus taikoma ir Sąjungos atliekamiems mokėjimams;

| i) | jeigu Norvegija prašo atlikti konkrečius ICS2 centriniams komponentams, taikomosioms programoms ar paslaugoms naudojamų IT priemonių korekcijas arba naudoti naujas IT priemones, tų pakeitimų pradėjimo ir atlikimo tikslu sudaromas atskiras abipusis susitarimas dėl reikiamų išteklių ir kūrimo sąnaudų; |
| --- | --- |

i)

jeigu Norvegija prašo atlikti konkrečius ICS2 centriniams komponentams, taikomosioms programoms ar paslaugoms naudojamų IT priemonių korekcijas arba naudoti naujas IT priemones, tų pakeitimų pradėjimo ir atlikimo tikslu sudaromas atskiras abipusis susitarimas dėl reikiamų išteklių ir kūrimo sąnaudų;

| j) | visa Susitariančiųjų Šalių parengta ir turima mokymo medžiaga nemokamai elektroninėmis priemonėmis dalijamasi su visomis šalimis. Norvegija gali kopijuoti, platinti, rodyti, naudoti susijusius kūrinius ir kurti išvestinius kūrinius remdamasi bendrąja mokymo medžiaga:






  1) | tik jeigu tinkamai nurodo autorių taip, kaip nustatyta toje bendrojoje mokymo medžiagoje; |
| --- | --- | --- |

j)

visa Susitariančiųjų Šalių parengta ir turima mokymo medžiaga nemokamai elektroninėmis priemonėmis dalijamasi su visomis šalimis. Norvegija gali kopijuoti, platinti, rodyti, naudoti susijusius kūrinius ir kurti išvestinius kūrinius remdamasi bendrąja mokymo medžiaga:

1)

tik jeigu tinkamai nurodo autorių taip, kaip nustatyta toje bendrojoje mokymo medžiagoje;

| 2) | tik nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

2)

tik nekomerciniais tikslais;

| k) | Susitariančiosios Šalys susitaria pripažinti ir atlikti savo atitinkamas pareigas, susijusias su ICS2 centrinių komponentų naudojimu, kaip apibūdinta šiame priede; |
| --- | --- |

k)

Susitariančiosios Šalys susitaria pripažinti ir atlikti savo atitinkamas pareigas, susijusias su ICS2 centrinių komponentų naudojimu, kaip apibūdinta šiame priede;

| l) | kilus rimtų abejonių dėl šio priedo ar ICS2 tinkamo veikimo, bet kuri Susitariančioji Šalis gali laikinai sustabdyti finansinių nuostatų taikymą su sąlyga, kad kitai Susitariančiajai Šaliai apie tai bus pranešta raštu prieš tris mėnesius. |
| --- | --- |

l)

kilus rimtų abejonių dėl šio priedo ar ICS2 tinkamo veikimo, bet kuri Susitariančioji Šalis gali laikinai sustabdyti finansinių nuostatų taikymą su sąlyga, kad kitai Susitariančiajai Šaliai apie tai bus pranešta raštu prieš tris mėnesius.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

Išvežimo bendroji deklaracija

Išvežimo bendroji deklaracija

18 straipsnis

Išvežimo bendrosios deklaracijos forma ir turinys

1.   Išvežimo bendroji deklaracija pateikiama naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis. Šiuo tikslu gali būti naudojami komerciniai, uosto ar transporto dokumentai, jeigu juose yra pateikti reikiami duomenys.

2.   Išvežimo bendrojoje deklaracijoje pateikiami Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 B priedo 3 skyriaus A1 ir A2 skiltyse nustatyti tokios deklaracijos duomenys ir ji turi atitikti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 B priede nustatytus atitinkamus tų duomenų formatus, kodus ir pasikartojimų skaičių. Ji pildoma atsižvelgiant į tuose prieduose pateiktas pastabas. Išvežimo bendrąją deklaraciją patvirtina ją parengęs asmuo.

3.   Muitinė leidžia pateikti popieriuje surašytą išvežimo bendrąją deklaraciją arba ją pateikti bet kuriais kitais būdais, dėl kurių susitarė muitinės, tik kuriomis nors iš šių aplinkybių:

| a) | kai neveikia kompiuterizuota muitinės sistema; |
| --- | --- |

a)

kai neveikia kompiuterizuota muitinės sistema;

| b) | kai neveikia išvežimo bendrąją deklaraciją teikiančio asmens naudojama elektroninė priemonė, su sąlyga, kad muitinė taiko tokio paties lygio rizikos valdymą, koks taikomas išvežimo bendrosioms deklaracijoms, teikiamoms duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis. Popieriuje surašytą išvežimo bendrąją deklaraciją pasirašo ją parengęs asmuo. Kartu su tokiomis popieriuje surašytomis išvežimo bendrosiomis deklaracijomis, kai būtina, pateikiami krovinių aprašai ar kiti atitinkami sąrašai ir jose pateikiami 2 dalyje nurodyti duomenys. |
| --- | --- |

b)

kai neveikia išvežimo bendrąją deklaraciją teikiančio asmens naudojama elektroninė priemonė, su sąlyga, kad muitinė taiko tokio paties lygio rizikos valdymą, koks taikomas išvežimo bendrosioms deklaracijoms, teikiamoms duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis. Popieriuje surašytą išvežimo bendrąją deklaraciją pasirašo ją parengęs asmuo. Kartu su tokiomis popieriuje surašytomis išvežimo bendrosiomis deklaracijomis, kai būtina, pateikiami krovinių aprašai ar kiti atitinkami sąrašai ir jose pateikiami 2 dalyje nurodyti duomenys.

4.   Kiekviena Susitariančioji Šalis nustato sąlygas ir procedūras, pagal kurias išvežimo bendrąją deklaraciją teikiantis asmuo, pateikęs deklaraciją, gali pakeisti vieną ar daugiau jos duomenų.

19 straipsnis

Atleidimas nuo pareigos pateikti išvežimo bendrąją deklaraciją

1.   Nereikalaujama pateikti šių prekių išvežimo bendrosios deklaracijos:

| a) | elektros energijos; |
| --- | --- |

a)

elektros energijos;

| b) | vamzdynais išgabenamų prekių; |
| --- | --- |

b)

vamzdynais išgabenamų prekių;

| c) | korespondencijai; |
| --- | --- |

c)

korespondencijai;

| d) | pašto siuntose esančioms prekėms; |
| --- | --- |

d)

pašto siuntose esančioms prekėms;

| e) | prekių, dėl kurių pagal Susitariančiųjų Šalių teisės aktus leidžiama pateikti žodinę muitinės deklaraciją arba kurias leidžiama deklaruoti paprasčiausiai kertant sieną, išskyrus padėklus, konteinerius, transporto priemones, taip pat tokių prekių atsargines dalis, reikmenis ir įrangą, jeigu jos yra vežamos pagal vežimo sutartį; |
| --- | --- |

e)

prekių, dėl kurių pagal Susitariančiųjų Šalių teisės aktus leidžiama pateikti žodinę muitinės deklaraciją arba kurias leidžiama deklaruoti paprasčiausiai kertant sieną, išskyrus padėklus, konteinerius, transporto priemones, taip pat tokių prekių atsargines dalis, reikmenis ir įrangą, jeigu jos yra vežamos pagal vežimo sutartį;

| f) | keleivių asmeniniame bagaže vežamų prekių; |
| --- | --- |

f)

keleivių asmeniniame bagaže vežamų prekių;

| g) | su ATA ir CPD knygelėmis vežamų prekių; |
| --- | --- |

g)

su ATA ir CPD knygelėmis vežamų prekių;

| h) | prekių, kurioms taikomas atleidimas nuo muitų pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių ar kitas konvencijas dėl konsulinių funkcijų arba 1969 m. gruodžio 16 d. Niujorko konvenciją dėl specialiųjų misijų; |
| --- | --- |

h)

prekių, kurioms taikomas atleidimas nuo muitų pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių ar kitas konvencijas dėl konsulinių funkcijų arba 1969 m. gruodžio 16 d. Niujorko konvenciją dėl specialiųjų misijų;

| i) | ginklų ir karinės įrangos, kuriuos iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išveža už Susitariančiųjų Šalių karinę gynybą atsakingos institucijos kariniu transportu arba tik kariuomenės institucijų naudojamu transportu; |
| --- | --- |

i)

ginklų ir karinės įrangos, kuriuos iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išveža už Susitariančiųjų Šalių karinę gynybą atsakingos institucijos kariniu transportu arba tik kariuomenės institucijų naudojamu transportu;

| j) | toliau nurodytų prekių, iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išvežamų tiesiai į jūrinius įrenginius, kuriuos eksploatuoja Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoje įsisteigęs asmuo:






  1) | prekių, skirtų naudoti jūrinių įrenginių statybai, remontui, techninei priežiūrai ar rekonstrukcijai; |
| --- | --- | --- |

j)

toliau nurodytų prekių, iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išvežamų tiesiai į jūrinius įrenginius, kuriuos eksploatuoja Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoje įsisteigęs asmuo:

1)

prekių, skirtų naudoti jūrinių įrenginių statybai, remontui, techninei priežiūrai ar rekonstrukcijai;

| 2) | prekių, skirtų naudoti jūriniams įrenginiams įrengti; |
| --- | --- |

2)

prekių, skirtų naudoti jūriniams įrenginiams įrengti;

| 3) | jūriniuose įrenginiuose naudoti ar vartoti skirtų prekių atsargų; |
| --- | --- |

3)

jūriniuose įrenginiuose naudoti ar vartoti skirtų prekių atsargų;

| k) | prekių, gabenamų su NATO 302-ąja forma, nustatyta 1951 m. birželio 19 d. Londone pasirašytame Šiaurės Atlanto sutarties Šalių susitarime dėl jų karinių pajėgų statuso, arba su ES 302-ąja forma, numatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 51 punkte; |
| --- | --- |

k)

prekių, gabenamų su NATO 302-ąja forma, nustatyta 1951 m. birželio 19 d. Londone pasirašytame Šiaurės Atlanto sutarties Šalių susitarime dėl jų karinių pajėgų statuso, arba su ES 302-ąja forma, numatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 51 punkte;

| l) | prekių, kurios tiekiamos montuoti į laivus ar orlaivius kaip jų dalys ar pagalbiniai reikmenys, prekių, kurios būtinos, kad veiktų laivų ar orlaivių varikliai, mechanizmai ir kita įranga, taip pat maisto produktų ir kitų prekių, skirtų vartoti ar parduoti laivuose ar orlaiviuose; |
| --- | --- |

l)

prekių, kurios tiekiamos montuoti į laivus ar orlaivius kaip jų dalys ar pagalbiniai reikmenys, prekių, kurios būtinos, kad veiktų laivų ar orlaivių varikliai, mechanizmai ir kita įranga, taip pat maisto produktų ir kitų prekių, skirtų vartoti ar parduoti laivuose ar orlaiviuose;

| m) | namų apyvokos daiktų, kaip apibrėžta atitinkamų Susitariančiųjų Šalių teisės aktuose, jeigu jie nėra vežami pagal vežimo sutartį; |
| --- | --- |

m)

namų apyvokos daiktų, kaip apibrėžta atitinkamų Susitariančiųjų Šalių teisės aktuose, jeigu jie nėra vežami pagal vežimo sutartį;

| n) | prekių, išsiunčiamų iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų į Seutą ir Melilją, Helgolandą, San Marino Respubliką, Vatikano Miesto Valstybę, Livinjo savivaldybę ir Šveicarijos muitų teritorijos Zamnauno ir Sampvoiro eksklavus; |
| --- | --- |

n)

prekių, išsiunčiamų iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų į Seutą ir Melilją, Helgolandą, San Marino Respubliką, Vatikano Miesto Valstybę, Livinjo savivaldybę ir Šveicarijos muitų teritorijos Zamnauno ir Sampvoiro eksklavus;

| o) | prekių, vežamų laivais tarp Susitariančiųjų Šalių uostų, pakeliui neįplaukiant į jokį ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį uostą; |
| --- | --- |

o)

prekių, vežamų laivais tarp Susitariančiųjų Šalių uostų, pakeliui neįplaukiant į jokį ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį uostą;

| p) | prekių, vežamų orlaiviais tarp Susitariančiųjų Šalių oro uostų, pakeliui nenusileidžiant jokiame ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste. |
| --- | --- |

p)

prekių, vežamų orlaiviais tarp Susitariančiųjų Šalių oro uostų, pakeliui nenusileidžiant jokiame ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste.

2.   Išvežimo bendrosios deklaracijos nereikalaujama pateikti tais atvejais, kurie numatyti Susitariančiosios Šalies ir trečiosios šalies tarptautiniame susitarime dėl saugumo, laikantis šio Protokolo 9b straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

3.   Susitariančiosios Šalys prekių išvežimo bendrosios deklaracijos nereikalauja pateikti šiais atvejais:

| a) | kai prekes iš vieno Susitariančiųjų Šalių uosto į kitą vežantis laivas turi pakeliui įplaukti į ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį uostą, o prekės turi likti pakrautos laive, kol jis stovi ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame uoste; |
| --- | --- |

a)

kai prekes iš vieno Susitariančiųjų Šalių uosto į kitą vežantis laivas turi pakeliui įplaukti į ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esantį uostą, o prekės turi likti pakrautos laive, kol jis stovi ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame uoste;

| b) | kai prekes iš vieno Susitariančiųjų Šalių oro uosto į kitą vežantis orlaivis turi pakeliui nusileisti ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste, o prekės turi likti pakrautos orlaivyje, kol jis stovi ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste; |
| --- | --- |

b)

kai prekes iš vieno Susitariančiųjų Šalių oro uosto į kitą vežantis orlaivis turi pakeliui nusileisti ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste, o prekės turi likti pakrautos orlaivyje, kol jis stovi ne Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame oro uoste;

| c) | kai uoste ar oro uoste prekės neiškraunamos iš transporto priemonių, įvežusių jas į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas ir išvešiančių iš tų teritorijų; |
| --- | --- |

c)

kai uoste ar oro uoste prekės neiškraunamos iš transporto priemonių, įvežusių jas į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas ir išvešiančių iš tų teritorijų;

| d) | kai prekės buvo pakrautos ankstesniame Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame uoste ar oro uoste, kuriame buvo pateikta išvežimo bendroji deklaracija arba taikytas atleidimas nuo pareigos pateikti išankstinę išvežimo deklaraciją, ir lieka toje pačioje transporto priemonėje, išvešiančioje jas iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų; |
| --- | --- |

d)

kai prekės buvo pakrautos ankstesniame Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančiame uoste ar oro uoste, kuriame buvo pateikta išvežimo bendroji deklaracija arba taikytas atleidimas nuo pareigos pateikti išankstinę išvežimo deklaraciją, ir lieka toje pačioje transporto priemonėje, išvešiančioje jas iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų;

| e) | kai laikinai saugomos prekės ar prekės, kurioms įforminta laisvosios zonos procedūra, prižiūrint tai pačiai muitinės įstaigai perkraunamos iš jas į tą laikinojo saugojimo sandėlį ar laisvąją zoną atvežusios transporto priemonės į laivą, orlaivį ar geležinkelių transporto priemonę, išvešiančius prekes iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų, jeigu tenkinamos šios sąlygos:






  1) | prekės perkraunamos per 14 dienų nuo jų pateikimo pagal atitinkamos Susitariančiosios Šalies teisės aktus arba, išimtinėmis aplinkybėmis, kai leidžia muitinė, per ilgesnį laikotarpį, jei 14 dienų laikotarpis tokiomis aplinkybėmis yra nepakankamas; |
| --- | --- | --- |

e)

kai laikinai saugomos prekės ar prekės, kurioms įforminta laisvosios zonos procedūra, prižiūrint tai pačiai muitinės įstaigai perkraunamos iš jas į tą laikinojo saugojimo sandėlį ar laisvąją zoną atvežusios transporto priemonės į laivą, orlaivį ar geležinkelių transporto priemonę, išvešiančius prekes iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

1)

prekės perkraunamos per 14 dienų nuo jų pateikimo pagal atitinkamos Susitariančiosios Šalies teisės aktus arba, išimtinėmis aplinkybėmis, kai leidžia muitinė, per ilgesnį laikotarpį, jei 14 dienų laikotarpis tokiomis aplinkybėmis yra nepakankamas;

| 2) | informacija apie prekes yra prieinama muitinei; |
| --- | --- |

2)

informacija apie prekes yra prieinama muitinei;

| 3) | vežėjo žiniomis, prekių paskirties vieta ir gavėjas lieka tie patys; |
| --- | --- |

3)

vežėjo žiniomis, prekių paskirties vieta ir gavėjas lieka tie patys;

| f) | kai prekės buvo įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, tačiau jų nepriėmė kompetentinga muitinė ir jos buvo nedelsiant grąžintos į šalį eksportuotoją. |
| --- | --- |

f)

kai prekės buvo įvežtos į Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijas, tačiau jų nepriėmė kompetentinga muitinė ir jos buvo nedelsiant grąžintos į šalį eksportuotoją.

20 straipsnis

Išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo vieta

1.   Išvežimo bendroji deklaracija pateikiama Susitariančiosios Šalies, kurios muitų teritorijoje atliekami prekių išvežimo į trečiąsias šalis formalumai, kompetentingai muitinės įstaigai. Tačiau muitinės eksporto deklaracija, kuri naudojama kaip išvežimo bendroji deklaracija, pateikiama Susitariančiosios Šalies, kurios muitų teritorijoje atliekami eksporto į trečiąją šalį formalumai, kompetentingai institucijai. Bet kuriuo atveju kompetentinga įstaiga atlieka su saugumu ir sauga susijusią rizikos analizę remdamasi deklaracijoje pateiktais duomenimis, taip pat saugumo ir saugos muitinius tikrinimus, kurie laikomi būtinais.

2.   Kai prekės iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išvežamos į trečiąją šalį per kitos Susitariančiosios Šalies muitų teritoriją, o po eksporto formalumų atliekama tranzito procedūra pagal Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros, 18 straipsnio 2 dalyje nurodytiems duomenims perduoti antrosios Susitariančiosios Šalies kompetentingoms institucijoms naudojama NCTS sistema.

Tokiu atveju pirmosios Susitariančiosios Šalies muitinės įstaiga užtikrina, kad jos su saugumu ir sauga susijusio muitinio tikrinimo rezultatai būtų prieinami antrosios Susitariančiosios Šalies muitinei, jeigu:

| a) | muitinės vertinimu, rizika yra didelė ir dėl to būtinas muitinis tikrinimas, o tikrinimo rezultatai parodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, arba |
| --- | --- |

a)

muitinės vertinimu, rizika yra didelė ir dėl to būtinas muitinis tikrinimas, o tikrinimo rezultatai parodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, arba

| b) | tikrinimo rezultatai nerodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, tačiau, atitinkamos muitinės nuomone, kitoje Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų vietoje kyla grėsmė, susijusi su didele rizika, arba |
| --- | --- |

b)

tikrinimo rezultatai nerodo, kad įvyko riziką keliantis įvykis, tačiau, atitinkamos muitinės nuomone, kitoje Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų vietoje kyla grėsmė, susijusi su didele rizika, arba

| c) | būtina vienodai taikyti Susitarimu nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

c)

būtina vienodai taikyti Susitarimu nustatytas taisykles.

Susitariančiosios Šalys, naudodamosi šio Protokolo 9e straipsnio 3 dalyje nurodyta sistema, vykdo informacijos apie šios dalies a ir b punktuose nurodytą riziką mainus.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, kai prekės iš Susitariančiosios Šalies muitų teritorijos išvežamos į trečiąją šalį per kitos Susitariančiosios Šalies muitų teritoriją ir po eksporto formalumų neatliekama tranzito procedūra pagal Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros, išvežimo bendroji deklaracija tiesiogiai pateikiama antrosios Susitariančiosios Šalies, iš kurios prekės galiausiai išvežamos į trečiąją šalį, kompetentingai išvežimo muitinės įstaigai.

21 straipsnis

Išvežimo bendrosios deklaracijos pateikimo terminai

1.   Išvežimo bendroji deklaracija pateikiama laikantis šių terminų:

| a) | vežant prekes jūrų transportu:






  1) | gabenant krovinius konteineriais, išskyrus 2 ir 3 punktuose nurodytus atvejus, – likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki prekių pakrovimo į laivą, kuriuo jos bus išvežtos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų; |
| --- | --- | --- |

a)

vežant prekes jūrų transportu:

1)

gabenant krovinius konteineriais, išskyrus 2 ir 3 punktuose nurodytus atvejus, – likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki prekių pakrovimo į laivą, kuriuo jos bus išvežtos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų;

| 2) | gabenant krovinius konteineriais tarp Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų ir Grenlandijos, Farerų Salų, Islandijos arba Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Juodosios jūros ar Viduržemio jūros uostų, visų Maroko uostų ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės uostų, išskyrus Šiaurės Airijoje esančius uostus, ir Normandijos salų bei Meno salos uostų – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto; |
| --- | --- |

2)

gabenant krovinius konteineriais tarp Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų ir Grenlandijos, Farerų Salų, Islandijos arba Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Juodosios jūros ar Viduržemio jūros uostų, visų Maroko uostų ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės uostų, išskyrus Šiaurės Airijoje esančius uostus, ir Normandijos salų bei Meno salos uostų – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto;

| 3) | gabenant krovinius konteineriais tarp Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų, Madeiros ar Kanarų salų ir Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoms nepriklausančios teritorijos, kai kelionė trunka trumpiau nei 24 valandas, – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto; |
| --- | --- |

3)

gabenant krovinius konteineriais tarp Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų, Madeiros ar Kanarų salų ir Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijoms nepriklausančios teritorijos, kai kelionė trunka trumpiau nei 24 valandas, – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto;

| 4) | gabenant krovinius ne konteineriuose – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto; |
| --- | --- |

4)

gabenant krovinius ne konteineriuose – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki išplaukimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio uosto;

| b) | vežant prekes oro transportu – likus ne mažiau kaip 30 minučių iki išskridimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio oro uosto; |
| --- | --- |

b)

vežant prekes oro transportu – likus ne mažiau kaip 30 minučių iki išskridimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijose esančio oro uosto;

| c) | vežant prekes kelių ir vidaus vandenų transportu – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių išvežimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų; |
| --- | --- |

c)

vežant prekes kelių ir vidaus vandenų transportu – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių išvežimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų;

| d) | vežant prekes geležinkelių transportu:






  1) | jei traukinio reisas nuo paskutinės traukinių formavimo stoties iki išvežimo muitinės įstaigos trunka mažiau nei dvi valandas – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso išvežimo muitinės įstaigos kompetencijai; |
| --- | --- | --- |

d)

vežant prekes geležinkelių transportu:

1)

jei traukinio reisas nuo paskutinės traukinių formavimo stoties iki išvežimo muitinės įstaigos trunka mažiau nei dvi valandas – likus ne mažiau kaip vienai valandai iki prekių atvežimo į vietą, kurios priežiūra priklauso išvežimo muitinės įstaigos kompetencijai;

| 2) | visais kitais atvejais – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki prekių išvežimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų. |
| --- | --- |

2)

visais kitais atvejais – likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki prekių išvežimo iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų.

2.   Toliau nurodytais atvejais terminas, per kurį turi būti pateikta išvežimo bendroji deklaracija, yra terminas, taikomas aktyviajai transporto priemonei, kuria prekės išvežamos iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų:

| a) | kai prekės į išvežimo muitinės įstaigą buvo atvežtos kita transporto priemone, iš kurios jos perkeltos prieš išvežant iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų (įvairiarūšis transportas); |
| --- | --- |

a)

kai prekės į išvežimo muitinės įstaigą buvo atvežtos kita transporto priemone, iš kurios jos perkeltos prieš išvežant iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų (įvairiarūšis transportas);

| b) | kai prekės į išvežimo muitinės įstaigą buvo atvežtos transporto priemone, kuri pati iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų išvežama aktyviąja transporto priemone (kombinuotasis transportas). |
| --- | --- |

b)

kai prekės į išvežimo muitinės įstaigą buvo atvežtos transporto priemone, kuri pati iš Susitariančiųjų Šalių muitų teritorijų išvežama aktyviąja transporto priemone (kombinuotasis transportas).

3.   1 ir 2 dalyse nurodyti terminai netaikomi force majeure atveju.

4.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, kiekviena Susitariančioji Šalis gali nuspręsti taikyti kitokius terminus:

| — | 20 straipsnio 2 dalyje nurodytais vežimo atvejais, kad būtų galima atlikti patikimą rizikos analizę ir sulaikyti krovinius siekiant atlikti bet kurį su saugumu ir sauga susijusį muitinį tikrinimą; |
| --- | --- |

—

20 straipsnio 2 dalyje nurodytais vežimo atvejais, kad būtų galima atlikti patikimą rizikos analizę ir sulaikyti krovinius siekiant atlikti bet kurį su saugumu ir sauga susijusį muitinį tikrinimą;

| — | kai ta Susitariančioji Šalis su trečiąja šalimi yra sudariusi tarptautinį susitarimą dėl saugumo, laikydamosi šio Protokolo 9b straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos. |
| --- | --- |

—

kai ta Susitariančioji Šalis su trečiąja šalimi yra sudariusi tarptautinį susitarimą dėl saugumo, laikydamosi šio Protokolo 9b straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos.

II PRIEDAS

ĮGALIOTASIS EKONOMINĖS VEIKLOS VYKDYTOJAS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso suteikimas

1 straipsnis

Bendrosios nuostatos

Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas suteikiamas remiantis šiais kriterijais:

| a) | nepadaryta reikšmingų ar kartotinių muitų teisės aktų ir mokesčių taisyklių pažeidimų, taip pat nėra duomenų apie sunkius nusikaltimus, susijusius su pareiškėjo ekonomine veikla; |
| --- | --- |

a)

nepadaryta reikšmingų ar kartotinių muitų teisės aktų ir mokesčių taisyklių pažeidimų, taip pat nėra duomenų apie sunkius nusikaltimus, susijusius su pareiškėjo ekonomine veikla;

| b) | pareiškėjo pateikti įrodymai, liudijantys aukštą jo veiklos ir prekių srautų valdymo lygį, kurį užtikrinanti prekybos ir atitinkamais atvejais transporto registrų tvarkymo sistema suteikia galimybę tinkamai atlikti muitinį tikrinimą; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo pateikti įrodymai, liudijantys aukštą jo veiklos ir prekių srautų valdymo lygį, kurį užtikrinanti prekybos ir atitinkamais atvejais transporto registrų tvarkymo sistema suteikia galimybę tinkamai atlikti muitinį tikrinimą;

| c) | finansinis mokumas, kuris laikomas įrodytu, kai pareiškėjo finansinė padėtis yra gera ir dėl to jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, deramai atsižvelgus į atitinkamos rūšies verslo veiklos ypatumus; |
| --- | --- |

c)

finansinis mokumas, kuris laikomas įrodytu, kai pareiškėjo finansinė padėtis yra gera ir dėl to jis gali vykdyti savo įsipareigojimus, deramai atsižvelgus į atitinkamos rūšies verslo veiklos ypatumus;

| d) | tinkami saugumo ir saugos standartai, kurie laikomi įgyvendintais, jeigu pareiškėjas pateikia įrodymus, kad taiko tinkamas priemones, kuriomis užtikrinamas tarptautinės tiekimo grandinės saugumas ir sauga, be kita ko, fizinės objektų apsaugos ir patekimo į juos kontrolės, logistikos procesų ir konkrečių rūšių prekių tvarkymo, personalo valdymo ir jo verslo partnerių tapatybės nustatymo srityse. |
| --- | --- |

d)

tinkami saugumo ir saugos standartai, kurie laikomi įgyvendintais, jeigu pareiškėjas pateikia įrodymus, kad taiko tinkamas priemones, kuriomis užtikrinamas tarptautinės tiekimo grandinės saugumas ir sauga, be kita ko, fizinės objektų apsaugos ir patekimo į juos kontrolės, logistikos procesų ir konkrečių rūšių prekių tvarkymo, personalo valdymo ir jo verslo partnerių tapatybės nustatymo srityse.

2 straipsnis

Atitiktis

1.   Laikoma, kad atitiktis 1 straipsnio a punkte nustatytam kriterijui užtikrinta, jeigu:

| a) | administracinės ar teisminės institucijos priimtu sprendimu nepadaryta išvada, kad kuris nors iš b punkte nurodytų asmenų per trejus pastaruosius metus padarė reikšmingų ar kartotinių muitų teisės aktų ar mokesčių taisyklių pažeidimų, susijusių su jo ekonomine veikla, ir |
| --- | --- |

a)

administracinės ar teisminės institucijos priimtu sprendimu nepadaryta išvada, kad kuris nors iš b punkte nurodytų asmenų per trejus pastaruosius metus padarė reikšmingų ar kartotinių muitų teisės aktų ar mokesčių taisyklių pažeidimų, susijusių su jo ekonomine veikla, ir

| b) | kai taikytina, nė vienas iš toliau išvardytų asmenų neturi teistumo už sunkų nusikaltimą, susijusį su jo ekonomine veikla, įskaitant pareiškėjo ekonominę veiklą:






  1) | pareiškėjas; |
| --- | --- | --- |

b)

kai taikytina, nė vienas iš toliau išvardytų asmenų neturi teistumo už sunkų nusikaltimą, susijusį su jo ekonomine veikla, įskaitant pareiškėjo ekonominę veiklą:

1)

pareiškėjas;

| 2) | darbuotojas (-ai), atsakingas (-i) už pareiškėjo muitinės klausimus, ir |
| --- | --- |

2)

darbuotojas (-ai), atsakingas (-i) už pareiškėjo muitinės klausimus, ir

| 3) | pareiškėjo bendrovei vadovaujantis arba jos valdymą kontroliuojantis asmuo ar asmenys. |
| --- | --- |

3)

pareiškėjo bendrovei vadovaujantis arba jos valdymą kontroliuojantis asmuo ar asmenys.

2.   Tačiau gali būti laikoma, kad atitiktis 1 straipsnio a punkte nurodytam kriterijui užtikrinta, jei muitinė, kompetentinga priimti sprendimą, mano, kad pažeidimas yra nereikšmingas, atsižvelgiant į susijusių operacijų skaičių ar apimtį, ir muitinė neturi abejonių dėl pareiškėjo sąžiningumo.

3.   Jei šio straipsnio 1 dalies b punkto 3 papunktyje nurodytas asmuo, kuris nėra pareiškėjas, yra įsisteigęs trečiojoje šalyje arba jo gyvenamoji vieta yra toje šalyje, muitinė, kompetentinga priimti sprendimą, remdamasi jai prieinamais registrais ir informacija įvertina, ar užtikrinta atitiktis 1 straipsnio a punkte nurodytam kriterijui.

4.   Jei pareiškėjas yra įsisteigęs trumpiau kaip trejus metus, muitinė, kompetentinga priimti sprendimą, remdamasi jai prieinamais registrais ir informacija įvertina, ar užtikrinta atitiktis 1 straipsnio a punkte nurodytam kriterijui.

3 straipsnis

Veiksminga prekybos ir transporto apskaitos registrų tvarkymo sistema

Laikoma, kad atitiktis 1 straipsnio b punkte nustatytam kriterijui užtikrinta, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

| a) | pareiškėjas naudoja apskaitos sistemą, atitinkančią Susitariančiosiose Šalyse, kuriose laikomi jo apskaitos registrai, taikomus bendruosius apskaitos principus ir patogią audito metodais pagrįstam muitiniam tikrinimui, apskaitos sistemoje archyvuodamas duomenis taip, kad audito seka būtų įmanoma juos atsekti nuo momento, kai duomenys įrašomi į bylą; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjas naudoja apskaitos sistemą, atitinkančią Susitariančiosiose Šalyse, kuriose laikomi jo apskaitos registrai, taikomus bendruosius apskaitos principus ir patogią audito metodais pagrįstam muitiniam tikrinimui, apskaitos sistemoje archyvuodamas duomenis taip, kad audito seka būtų įmanoma juos atsekti nuo momento, kai duomenys įrašomi į bylą;

| b) | pareiškėjo tvarkomi muitinei reikalingi apskaitos registrai yra integruoti į pareiškėjo apskaitos sistemą arba jais remiantis informaciją galima sutikrinti su apskaitos sistema; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo tvarkomi muitinei reikalingi apskaitos registrai yra integruoti į pareiškėjo apskaitos sistemą arba jais remiantis informaciją galima sutikrinti su apskaitos sistema;

| c) | pareiškėjas suteikia muitinei fizinę prieigą prie savo apskaitos sistemų ir, kai taikytina, prie savo prekybos ir transporto apskaitos registrų; |
| --- | --- |

c)

pareiškėjas suteikia muitinei fizinę prieigą prie savo apskaitos sistemų ir, kai taikytina, prie savo prekybos ir transporto apskaitos registrų;

| d) | pareiškėjas suteikia muitinei elektroninę prieigą prie savo apskaitos sistemų ir, kai taikytina, prie savo prekybos ir transporto apskaitos registrų, jei tos sistemos ar registrai tvarkomi elektroniniu būdu; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjas suteikia muitinei elektroninę prieigą prie savo apskaitos sistemų ir, kai taikytina, prie savo prekybos ir transporto apskaitos registrų, jei tos sistemos ar registrai tvarkomi elektroniniu būdu;

| e) | pareiškėjas turi administracinę organizaciją, atitinkančią jo verslo rūšį bei dydį ir tinkamą prekių srautams valdyti, taip pat vykdo vidaus kontrolę, leidžiančią užkirsti kelią klaidoms, jas išaiškinti ir ištaisyti bei užkirsti kelią neteisėtiems ar netinkamiems sandoriams ir juos išaiškinti; |
| --- | --- |

e)

pareiškėjas turi administracinę organizaciją, atitinkančią jo verslo rūšį bei dydį ir tinkamą prekių srautams valdyti, taip pat vykdo vidaus kontrolę, leidžiančią užkirsti kelią klaidoms, jas išaiškinti ir ištaisyti bei užkirsti kelią neteisėtiems ar netinkamiems sandoriams ir juos išaiškinti;

| f) | kai taikytina, pareiškėjas taiko priimtinas naudojimosi licencijomis ir leidimais, suteiktais, taikant prekybos politikos priemones, arba susijusiais su prekyba žemės ūkio produktais, procedūras; |
| --- | --- |

f)

kai taikytina, pareiškėjas taiko priimtinas naudojimosi licencijomis ir leidimais, suteiktais, taikant prekybos politikos priemones, arba susijusiais su prekyba žemės ūkio produktais, procedūras;

| g) | pareiškėjas taiko priimtinas apskaitos registrų ir informacijos saugojimo bei apsaugos nuo informacijos praradimo procedūras; |
| --- | --- |

g)

pareiškėjas taiko priimtinas apskaitos registrų ir informacijos saugojimo bei apsaugos nuo informacijos praradimo procedūras;

| h) | pareiškėjas užtikrina, kad atitinkamiems darbuotojams būtų pateikti nurodymai informuoti muitinę kiekvieną sykį, kai išaiškinami reikalavimų laikymosi sunkumai, ir nustato muitinės informavimo apie tokius sunkumus procedūrą; |
| --- | --- |

h)

pareiškėjas užtikrina, kad atitinkamiems darbuotojams būtų pateikti nurodymai informuoti muitinę kiekvieną sykį, kai išaiškinami reikalavimų laikymosi sunkumai, ir nustato muitinės informavimo apie tokius sunkumus procedūrą;

| i) | pareiškėjas taiko tinkamas saugumo priemones savo kompiuterinei sistemai apsaugoti nuo neteisėto įsilaužimo ir saugiam savo dokumentų laikymui; |
| --- | --- |

i)

pareiškėjas taiko tinkamas saugumo priemones savo kompiuterinei sistemai apsaugoti nuo neteisėto įsilaužimo ir saugiam savo dokumentų laikymui;

| j) | kai taikytina, pareiškėjas taiko priimtinas naudojimosi importo ir eksporto licencijomis, susijusiomis su draudimais ir apribojimais, procedūras, įskaitant priemones, naudojamas prekėms, kurioms taikomi draudimai ar apribojimai, atskirti nuo kitų prekių, ir tų draudimų ir apribojimų laikymosi užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

j)

kai taikytina, pareiškėjas taiko priimtinas naudojimosi importo ir eksporto licencijomis, susijusiomis su draudimais ir apribojimais, procedūras, įskaitant priemones, naudojamas prekėms, kurioms taikomi draudimai ar apribojimai, atskirti nuo kitų prekių, ir tų draudimų ir apribojimų laikymosi užtikrinimo priemones.

4 straipsnis

Finansinis mokumas

1.   Laikoma, kad atitiktis 1 straipsnio c punkte nustatytam kriterijui užtikrinta, jei pareiškėjas tenkina šiuos reikalavimus:

| a) | pareiškėjui nėra taikoma bankroto procedūra; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjui nėra taikoma bankroto procedūra;

| b) | per paskutinius trejus metus iki prašymo pateikimo pareiškėjas vykdė savo finansinius įsipareigojimus, susijusius su muitų ir visų kitų mokesčių ar privalomųjų mokėjimų, renkamų už prekių importą ar eksportą arba su jais susijusių, mokėjimu; |
| --- | --- |

b)

per paskutinius trejus metus iki prašymo pateikimo pareiškėjas vykdė savo finansinius įsipareigojimus, susijusius su muitų ir visų kitų mokesčių ar privalomųjų mokėjimų, renkamų už prekių importą ar eksportą arba su jais susijusių, mokėjimu;

| c) | pareiškėjas, remdamasis paskutinių trejų metų iki paraiškos pateikimo apskaitos registrais ir informacija, pagrindžia, kad jo finansinė padėtis yra pakankamai gera jo pareigoms ir įsipareigojimams, atitinkantiems jo verslo rūšį bei dydį, įvykdyti, įskaitant tai, kad jis neturi neigiamo grynojo turto, išskyrus atvejus, kai tas neigiamas grynasis turtas gali būti padengtas. |
| --- | --- |

c)

pareiškėjas, remdamasis paskutinių trejų metų iki paraiškos pateikimo apskaitos registrais ir informacija, pagrindžia, kad jo finansinė padėtis yra pakankamai gera jo pareigoms ir įsipareigojimams, atitinkantiems jo verslo rūšį bei dydį, įvykdyti, įskaitant tai, kad jis neturi neigiamo grynojo turto, išskyrus atvejus, kai tas neigiamas grynasis turtas gali būti padengtas.

2.   Jeigu pareiškėjas yra įsisteigęs trumpiau nei trejus metus, jo finansinis mokumas, kaip nurodyta 1 straipsnio c punkte, tikrinamas remiantis turimais apskaitos registrais ir informacija.

5 straipsnis

Saugumo ir saugos standartai

1.   Laikoma, kad atitiktis 1 straipsnio d punkte nustatytam kriterijui užtikrinta, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

| a) | pastatai, kurie turi būti naudojami su leidimu susijusiai veiklai, yra apsaugoti nuo neteisėto įsilaužimo ir pastatyti iš medžiagų, kliudančių neteisėtai patekti į vidų; |
| --- | --- |

a)

pastatai, kurie turi būti naudojami su leidimu susijusiai veiklai, yra apsaugoti nuo neteisėto įsilaužimo ir pastatyti iš medžiagų, kliudančių neteisėtai patekti į vidų;

| b) | taikomos tinkamos priemonės, kuriomis užkertamas kelias bandymams neteisėtai patekti į biurus, krovos vietas, krovimo dokus, krovinių saugojimo vietas ir kitas atitinkamas vietas; |
| --- | --- |

b)

taikomos tinkamos priemonės, kuriomis užkertamas kelias bandymams neteisėtai patekti į biurus, krovos vietas, krovimo dokus, krovinių saugojimo vietas ir kitas atitinkamas vietas;

| c) | taikomos prekių tvarkymo priemonės, be kita ko, užtikrinančios apsaugą nuo nesankcionuoto prekių padėjimo ar pakeitimo, netinkamo prekių tvarkymo ir krovinio vienetų atidarymo; |
| --- | --- |

c)

taikomos prekių tvarkymo priemonės, be kita ko, užtikrinančios apsaugą nuo nesankcionuoto prekių padėjimo ar pakeitimo, netinkamo prekių tvarkymo ir krovinio vienetų atidarymo;

| d) | pareiškėjas ėmėsi priemonių, kurias taikant galima tiksliai nustatyti jo verslo partnerių tapatybę ir užtikrinti, kad, atsižvelgiant į pareiškėjo verslo modelį, įgyvendinant atitinkamas sutarčių sąlygas ar kitas tinkamas priemones, tie verslo partneriai užtikrintų tarptautinės tiekimo grandinės dalies, su kuria susijusi jų veikla, saugumą; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjas ėmėsi priemonių, kurias taikant galima tiksliai nustatyti jo verslo partnerių tapatybę ir užtikrinti, kad, atsižvelgiant į pareiškėjo verslo modelį, įgyvendinant atitinkamas sutarčių sąlygas ar kitas tinkamas priemones, tie verslo partneriai užtikrintų tarptautinės tiekimo grandinės dalies, su kuria susijusi jų veikla, saugumą;

| e) | pareiškėjas, kiek leidžiama pagal nacionalinę teisę, atlieka būsimų darbuotojų, kurie eis saugumo požiūriu svarbias pareigas, su saugumu susijusius patikrinimus bei periodinius ir būtinus dėl susiklosčiusių aplinkybių tokias pareigas jau einančių darbuotojų, patikimumo patikrinimus; |
| --- | --- |

e)

pareiškėjas, kiek leidžiama pagal nacionalinę teisę, atlieka būsimų darbuotojų, kurie eis saugumo požiūriu svarbias pareigas, su saugumu susijusius patikrinimus bei periodinius ir būtinus dėl susiklosčiusių aplinkybių tokias pareigas jau einančių darbuotojų, patikimumo patikrinimus;

| f) | pareiškėjas taiko tinkamas saugumo procedūras visiems pagal sutartis dirbantiems išorės paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

f)

pareiškėjas taiko tinkamas saugumo procedūras visiems pagal sutartis dirbantiems išorės paslaugų teikėjams;

| g) | pareiškėjas užtikrina, kad jo darbuotojai, turintys su saugumu susijusių pareigų, reguliariai dalyvautų programose ir taip galėtų geriau susipažinti su tais saugumo klausimais; |
| --- | --- |

g)

pareiškėjas užtikrina, kad jo darbuotojai, turintys su saugumu susijusių pareigų, reguliariai dalyvautų programose ir taip galėtų geriau susipažinti su tais saugumo klausimais;

| h) | pareiškėjas yra paskyręs kontaktinį asmenį, kompetentingą spręsti su saugumu ir sauga susijusius klausimus. |
| --- | --- |

h)

pareiškėjas yra paskyręs kontaktinį asmenį, kompetentingą spręsti su saugumu ir sauga susijusius klausimus.

2.   Jei pareiškėjas turi saugumo ir saugos sertifikatą, išduotą remiantis tarptautine konvencija, Tarptautinės standartizacijos organizacijos tarptautiniu standartu ar Europos standartizacijos organizacijos Europos standartu, į tą sertifikatą atsižvelgiama tikrinant atitiktį 1 straipsnio d punkte nustatytiems kriterijams.

Laikoma, kad atitiktis kriterijams užtikrinta, jei nustatoma, kad to sertifikato išdavimo kriterijai yra tapatūs ar lygiaverčiai 1 straipsnio d punkte nustatytiems kriterijams.

3.   Jeigu pareiškėjas yra reguliuojamas subjektas ar žinomas siuntėjas civilinės aviacijos saugumo srityje, laikoma, kad atitiktis 1 dalyje nustatytiems kriterijams užtikrinta vietų ir operacijų, kurioms atlikti pareiškėjui suteiktas reguliuojamo subjekto ar žinomo siuntėjo statusas, atžvilgiu, jei reguliuojamo subjekto ar žinomo siuntėjo statuso suteikimo kriterijai yra tapatūs ar lygiaverčiai 1 straipsnio d punkte nustatytiems kriterijams.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

Įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikiamos palankesnės sąlygos

Įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikiamos palankesnės sąlygos

6 straipsnis

Įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikiamos palankesnės sąlygos

1.   Kai įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais savo vardu pateikia išvežimo bendrąją deklaraciją muitinės deklaracijos ar reeksporto deklaracijos forma, nereikia pateikti jokių kitų duomenų, tik nurodytuosius tose deklaracijose.

2.   Kai įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas saugumo ir saugos užtikrinimo tikslais kito asmens, kuris taip pat yra įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas, interesais pateikia išvežimo bendrąją deklaraciją muitinės deklaracijos ar reeksporto deklaracijos forma, nereikia pateikti jokių kitų duomenų, tik nurodytuosius tose deklaracijose.

7 straipsnis

Palankumo režimas, susijęs su rizikos vertinimu ir tikrinimu

1.   Įgaliotajam ekonominės veiklos vykdytojui taikomas retesnis fizinis ir dokumentais pagrįstas saugumo tikrinimas nei kitiems ekonominės veiklos vykdytojams.

2.   Kai įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas yra pateikęs įvežimo bendrąją deklaraciją arba jam leista vietoj įvežimo bendrosios deklaracijos pateikti muitinės deklaraciją ar laikinojo saugojimo deklaraciją, arba jeigu įgaliotajam ekonominės veiklos vykdytojui leista įvežimo bendrosios deklaracijos duomenis pateikti naudojantis komercinėmis, uosto ar transporto informacinėmis sistemomis, kaip nurodyta Susitarimo 10 straipsnio 8 dalyje ir I priedo 1 straipsnio 4 dalyje, kompetentinga muitinė, atrinkusi siuntą fiziniam tikrinimui, apie šį faktą praneša įgaliotajam ekonominės veiklos vykdytojui. Tas pranešimas pateikiamas iki prekių atvežimo į Susitariančiųjų Šalių muitų teritoriją.

Tas pranešimas pateikiamas ir vežėjui, jeigu tai nėra pirmoje pastraipoje nurodytas įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas, kai tas vežėjas yra įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas ir yra prisijungęs prie elektroninių sistemų, susijusių su pirmoje pastraipoje nurodytomis deklaracijomis.

Tas pranešimas nepateikiamas, kai jo pateikimas gali kelti pavojų numatomam tikrinimui ar jo rezultatams.

3.   Kai įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo deklaruotos siuntos yra atrenkamos fiziniam ar dokumentais grindžiamam tikrinimui, tie tikrinimai atliekami pirmumo tvarka.

Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo prašymu tikrinimai gali būti atliekami kitoje vietoje nei ta, kurioje prekės turi būti pateiktos muitinei.

8 straipsnis

Palankumo režimo taikymo išimtis

7 straipsnyje nurodytas palankumo režimas netaikomas jokiam saugumo tikslais atliekamam muitiniam tikrinimui, susijusiam su specifinio padidinto pavojaus lygiu arba tikrinimo pareigomis, nustatytomis kitais teisės aktais.

Tačiau muitinė būtinus įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų deklaruotų siuntų tvarkymo, įforminimo ir tikrinimo veiksmus atlieka pirmumo tvarka.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymas, pripažinimas negaliojančiu ir atšaukimas

Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymas, pripažinimas negaliojančiu ir atšaukimas

9 straipsnis

Statuso galiojimo sustabdymas

1.   Kompetentinga muitinė sustabdo sprendimo, kuriuo suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas, galiojimą, jeigu:

| a) | ta muitinė mano, kad gali būti pakankamai pagrįstų priežasčių tą sprendimą pripažinti negaliojančiu ar atšaukti, bet dar neturi visų būtinų duomenų, kad galėtų nuspręsti dėl jo pripažinimo negaliojančiu ar atšaukimo; |
| --- | --- |

a)

ta muitinė mano, kad gali būti pakankamai pagrįstų priežasčių tą sprendimą pripažinti negaliojančiu ar atšaukti, bet dar neturi visų būtinų duomenų, kad galėtų nuspręsti dėl jo pripažinimo negaliojančiu ar atšaukimo;

| b) | ta muitinė mano, kad nevykdomos sprendimo sąlygos arba sprendimo adresatas neatlieka tuo sprendimu jam nustatytų pareigų ir yra tikslinga suteikti sprendimo adresatui laiko imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas sąlygų laikymasis ar pareigų atlikimas; |
| --- | --- |

b)

ta muitinė mano, kad nevykdomos sprendimo sąlygos arba sprendimo adresatas neatlieka tuo sprendimu jam nustatytų pareigų ir yra tikslinga suteikti sprendimo adresatui laiko imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas sąlygų laikymasis ar pareigų atlikimas;

| c) | pats sprendimo adresatas prašo sustabdyti galiojimą, nes laikinai negali vykdyti sprendime nustatytų sąlygų arba atlikti tuo sprendimu nustatytų pareigų. |
| --- | --- |

c)

pats sprendimo adresatas prašo sustabdyti galiojimą, nes laikinai negali vykdyti sprendime nustatytų sąlygų arba atlikti tuo sprendimu nustatytų pareigų.

2.   1 dalies b ir c punktuose nurodytu atveju sprendimo adresatas praneša muitinei apie priemones, kurių imsis, kad užtikrintų sąlygų ar pareigų vykdymą, taip pat reikiamą laikotarpį, per kurį imsis priemonių.

Kai muitinė įsitikina, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas ėmėsi būtinų priemonių, kad atitiktų bet kuriam įgaliotajam ekonominės veiklos vykdytojui privalomas sąlygas ir kriterijus, šį statusą jam suteikusi muitinė nutraukia jo galiojimo sustabdymą.

3.   Galiojimo sustabdymas nedaro poveikio jokiai muitinės procedūrai, kuri iki galiojimo sustabdymo dienos jau buvo pradėta ir dar nebaigta.

4.   Sprendimo adresatas informuojamas apie jo statuso galiojimo sustabdymą.

10 straipsnis

Statuso pripažinimas negaliojančiu

1.   Sprendimas, kuriuo suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas, yra pripažįstamas negaliojančiu, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | sprendimas buvo priimtas remiantis klaidinga ar neišsamia informacija; |
| --- | --- |

a)

sprendimas buvo priimtas remiantis klaidinga ar neišsamia informacija;

| b) | sprendimo adresatas žinojo ar pagrįstai turėjo žinoti, kad informacija buvo klaidinga ar neišsami; |
| --- | --- |

b)

sprendimo adresatas žinojo ar pagrįstai turėjo žinoti, kad informacija buvo klaidinga ar neišsami;

| c) | jeigu informacija būtų buvusi teisinga ir išsami, sprendimas būtų buvęs kitoks. |
| --- | --- |

c)

jeigu informacija būtų buvusi teisinga ir išsami, sprendimas būtų buvęs kitoks.

2.   Sprendimo adresatas informuojamas apie jo statuso pripažinimą negaliojančiu.

3.   Statuso pripažinimas negaliojančiu įsigalioja nuo tos datos, nuo kurios įsigaliojo pirminis sprendimas, nebent sprendime, laikantis muitų teisės aktų, būtų nustatyta kitaip.

11 straipsnis

Statuso atšaukimas

1.   Kompetentinga muitinė atšaukia sprendimą, kuriuo suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas:

| a) | jeigu nebuvo įvykdytos ar nebevykdomos viena ar daugiau to sprendimo priėmimo sąlygų arba |
| --- | --- |

a)

jeigu nebuvo įvykdytos ar nebevykdomos viena ar daugiau to sprendimo priėmimo sąlygų arba

| b) | sprendimo adresato prašymu arba |
| --- | --- |

b)

sprendimo adresato prašymu arba

| c) | jeigu sprendimo adresatas per 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytą galiojimo sustabdymo laikotarpį nesiima būtinų priemonių, kad įvykdytų sprendime nustatytą sąlygą arba sprendimu nustatytas pareigas. |
| --- | --- |

c)

jeigu sprendimo adresatas per 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytą galiojimo sustabdymo laikotarpį nesiima būtinų priemonių, kad įvykdytų sprendime nustatytą sąlygą arba sprendimu nustatytas pareigas.

2.   Atšaukimas įsigalioja kitą dieną po to, kai apie jį pranešama.

3.   Sprendimo adresatas informuojamas apie jo statuso atšaukimą.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

12 straipsnis

Informacijos mainai

Susitariančiosios Šalys saugumo tikslais reguliariai informuoja viena kitą apie savo įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų tapatybę, įtraukdamos šią informaciją:

| a) | verslininko identifikavimo kodą (TIN) tokiu formatu, kuris atitinka teisės aktus, kuriais reglamentuojama ekonominės veiklos vykdytojų registracija ir identifikavimas (EORI); |
| --- | --- |

a)

verslininko identifikavimo kodą (TIN) tokiu formatu, kuris atitinka teisės aktus, kuriais reglamentuojama ekonominės veiklos vykdytojų registracija ir identifikavimas (EORI);

| b) | įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą; |
| --- | --- |

b)

įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;

| c) | dokumento, kuriuo suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas, numerį; |
| --- | --- |

c)

dokumento, kuriuo suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas, numerį;

| d) | dabartinį statusą (galiojantis, laikinai sustabdytas, atšauktas); |
| --- | --- |

d)

dabartinį statusą (galiojantis, laikinai sustabdytas, atšauktas);

| e) | laikotarpius, kuriais pasikeitė statusas; |
| --- | --- |

e)

laikotarpius, kuriais pasikeitė statusas;

| f) | sprendimo įsigaliojimo ir vėlesnių įvykių (galiojimo sustabdymo ir atšaukimo) datą; |
| --- | --- |

f)

sprendimo įsigaliojimo ir vėlesnių įvykių (galiojimo sustabdymo ir atšaukimo) datą;

| g) | sprendimą priėmusią instituciją. |
| --- | --- |

g)

sprendimą priėmusią instituciją.

---

(1)  ICS2 1 versijos diegimo laikotarpis – nuo 2021 m. kovo 15 d. iki 2021 m. spalio 1 d.; ICS2 2 versijos diegimo laikotarpis – nuo 2023 m. kovo 1 d. iki 2023 m. spalio 2 d.; ICS2 3 versijos diegimo laikotarpis – nuo 2024 m. kovo 1 d. iki 2024 m. spalio 1 d.;

1

2019 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/2151, kuriuo nustatoma darbo programa, susijusi su Sąjungos muitinės kodekse numatytų elektroninių sistemų kūrimu ir diegimu (OL L 325, 2019 12 16, p. 168).

(2)  
  2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/234 (OL L 63, 2021 2 23, p. 1).

2

(3)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2021 m. vasario 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/235 (OL L 63, 2021 2 23, p. 386).

3

(4)  
  1987 m. gegužės 20 d. Europos ekonominės bendrijos, Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Švedijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros (OL L 226, 1987 8 13, p. 2, įskaitant ankstesnius ir būsimus jos dalinius pakeitimus, dėl kurių susitaria tos konvencijos Jungtinis komitetas).

4

(5)  NCTS yra naujovinama, kad apimtų naujus saugumo reikalavimus, nustatytus 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/632 (OL L 111, 2019 4 25, p. 54). NCTS laipsniško atnaujinimo eiga yra nustatyta Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/2151 priede.

5

(6)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

6

---