# Europos Sąjungos L 234/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 234 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. liepos 2d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 234

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. liepos 2d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1077, kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1077, kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1078, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523 papildomas nustatomomis InvestEU fondo investavimo gairėmis | 18 |
| | * | 2021 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1079, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/880 dėl kultūros vertybių įvežimo ir importo nuostatų įgyvendinimo taisyklės | 67 |
| | * | 2021 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2021/1080, kuriuo dėl 16-ojo, 37-ojo ir 41-ojo tarptautinių apskaitos standartų ir 1-ojo, 3-iojo ir 9-ojo tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 90 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. birželio 28 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1081, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2018/1220 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos darbo tvarkos taisyklių | 99 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2021 m. balandžio 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1078, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523 papildomas nustatomomis InvestEU fondo investavimo gairėmis

18

*

2021 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1079, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/880 dėl kultūros vertybių įvežimo ir importo nuostatų įgyvendinimo taisyklės

67

*

2021 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2021/1080, kuriuo dėl 16-ojo, 37-ojo ir 41-ojo tarptautinių apskaitos standartų ir 1-ojo, 3-iojo ir 9-ojo tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

90

SPRENDIMAI

*

2021 m. birželio 28 d. Komisijos sprendimas (ES) 2021/1081, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2018/1220 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos darbo tvarkos taisyklių

99

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2021 m. birželio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) [2021/1074] dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir dėl Sprendimo (ES) 2020/1306 panaikinimo (ECB/2021/27) klaidų ištaisymas ( OL L 230 I, 2021 6 30 ) | 102 |

Klaidų ištaisymas

*

2021 m. birželio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) [2021/1074] dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir dėl Sprendimo (ES) 2020/1306 panaikinimo (ECB/2021/27) klaidų ištaisymas ( OL L 230 I, 2021 6 30 )

(ECB/2021/27)

( OL L 230 I, 2021 6 30 )

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/1077

2021 m. birželio 24 d.

kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33, 114 ir 207 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2 140 muitinės įstaigų, esančių prie Sąjungos išorės sienų, turi būti aprūpintos tinkama įranga, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus muitų sąjungos veikimas. Tinkamas muitinis tikrinimas, duodantis lygiaverčius rezultatus, yra vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos, t. y. surinkti pajamas, bet ir – vis labiau – dėl to, kad reikia gerokai sustiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę, kad būtų užtikrinta ir sauga, ir saugumas. Vis dėlto tuo pat metu tokia prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o veikiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

(1)

2 140 muitinės įstaigų, esančių prie Sąjungos išorės sienų, turi būti aprūpintos tinkama įranga, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus muitų sąjungos veikimas. Tinkamas muitinis tikrinimas, duodantis lygiaverčius rezultatus, yra vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos, t. y. surinkti pajamas, bet ir – vis labiau – dėl to, kad reikia gerokai sustiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę, kad būtų užtikrinta ir sauga, ir saugumas. Vis dėlto tuo pat metu tokia prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o veikiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis;

| (2) | muitų sąjunga yra vienas iš Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinių akmenų. Kadangi muitų sąjunga yra itin svarbi tinkamam vidaus rinkos veikimui tiek įmonių, tiek piliečių labui, reikia dėti nuolatines pastangas muitų sąjungai stiprinti; |
| --- | --- |

(2)

muitų sąjunga yra vienas iš Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinių akmenų. Kadangi muitų sąjunga yra itin svarbi tinkamam vidaus rinkos veikimui tiek įmonių, tiek piliečių labui, reikia dėti nuolatines pastangas muitų sąjungai stiprinti;

| (3) | šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Šie skirtumai susidarė dėl skirtumų valstybėse narėse: tiek dėl jų geografinių ypatumų, tiek dėl jų pajėgumų ir išteklių. Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolat kintančių pasaulinių verslo modelių ir tiekimo grandinių keliamus iššūkius priklauso ne tik nuo žmogiškojo veiksnio, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos ir ar ši įranga tinkamai veikia. Iššūkiai, pavyzdžiui, e. prekybos masto didėjimas, spartėjantis skaitmeninimas ir būtinybė stiprinti atsparumą kibernetiniams išpuoliams, taip pat padidins veiksmingo muitinio tikrinimo poreikį. Todėl aprūpinimas lygiaverte muitinio tikrinimo įranga yra svarbus elementas šalinant tuos dabartinius skirtumus. Tuo aprūpinimu bus pagerintas muitinio tikrinimo valstybėse narėse lygiavertiškumas ir taip bus padedama užkirsti kelią prekių srautų nukreipimui į silpniausias muitinio tikrinimo sistemos vietas, kurios dažnai vadinamos kaip palankiausios įvežimo vietos. Todėl į Sąjungos muitų teritoriją įvežamoms prekėms turėtų būti taikomas rizikos analize grindžiamas tikrinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013 (3) (toliau – Sąjungos muitinės kodeksas); |
| --- | --- |

(3)

šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Šie skirtumai susidarė dėl skirtumų valstybėse narėse: tiek dėl jų geografinių ypatumų, tiek dėl jų pajėgumų ir išteklių. Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolat kintančių pasaulinių verslo modelių ir tiekimo grandinių keliamus iššūkius priklauso ne tik nuo žmogiškojo veiksnio, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos ir ar ši įranga tinkamai veikia. Iššūkiai, pavyzdžiui, e. prekybos masto didėjimas, spartėjantis skaitmeninimas ir būtinybė stiprinti atsparumą kibernetiniams išpuoliams, taip pat padidins veiksmingo muitinio tikrinimo poreikį. Todėl aprūpinimas lygiaverte muitinio tikrinimo įranga yra svarbus elementas šalinant tuos dabartinius skirtumus. Tuo aprūpinimu bus pagerintas muitinio tikrinimo valstybėse narėse lygiavertiškumas ir taip bus padedama užkirsti kelią prekių srautų nukreipimui į silpniausias muitinio tikrinimo sistemos vietas, kurios dažnai vadinamos kaip palankiausios įvežimo vietos. Todėl į Sąjungos muitų teritoriją įvežamoms prekėms turėtų būti taikomas rizikos analize grindžiamas tikrinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013 (3) (toliau – Sąjungos muitinės kodeksas);

| (4) | valstybės narės ne kartą pareiškė, kad reikalinga finansinė parama, ir prašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Taryba išvadose dėl muitinių finansavimo paprašė Komisijos įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais; |
| --- | --- |

(4)

valstybės narės ne kartą pareiškė, kad reikalinga finansinė parama, ir prašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Taryba išvadose dėl muitinių finansavimo paprašė Komisijos įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais;

| (5) | pagal Sąjungos muitinės kodeksą muitinis tikrinimas suprantamas kaip veiksmai, kuriais užtikrinamas ne tik muitų teisės aktų vykdymas, bet užtikrinamas ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių prekių, vežamų tarp Sąjungos muitų teritorijos ir už Sąjungos muitų teritorijos ribų esančių šalių ar teritorijų, įvežimą, išvežimą, vežimą tranzitu, gabenimą, laikymą ir galutinį vartojimą, taip pat ne Sąjungos prekių ir prekių, kurioms taikoma galutinio vartojimo procedūra, laikymo Sąjungos muitų teritorijoje ir gabenimo joje tvarką, vykdymas. Tuose kituose teisės aktuose, kuriais muitinėms suteikiami įgaliojimai atlikti konkrečias tikrinimo užduotis, taip pat numatytos nuostatos dėl apmokestinimo, visų pirma akcizais ir pridėtinės vertės mokesčiu, taip pat dėl vidaus rinkos išorės aspektų, dėl bendros prekybos politikos ir dėl kitų Sąjungos politikos sričių, darančių poveikį prekybai, visos tiekimo grandinės saugumui ir Sąjungos bei jos valstybių narių finansinių ir ekonominių interesų apsaugai; |
| --- | --- |

(5)

pagal Sąjungos muitinės kodeksą muitinis tikrinimas suprantamas kaip veiksmai, kuriais užtikrinamas ne tik muitų teisės aktų vykdymas, bet užtikrinamas ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių prekių, vežamų tarp Sąjungos muitų teritorijos ir už Sąjungos muitų teritorijos ribų esančių šalių ar teritorijų, įvežimą, išvežimą, vežimą tranzitu, gabenimą, laikymą ir galutinį vartojimą, taip pat ne Sąjungos prekių ir prekių, kurioms taikoma galutinio vartojimo procedūra, laikymo Sąjungos muitų teritorijoje ir gabenimo joje tvarką, vykdymas. Tuose kituose teisės aktuose, kuriais muitinėms suteikiami įgaliojimai atlikti konkrečias tikrinimo užduotis, taip pat numatytos nuostatos dėl apmokestinimo, visų pirma akcizais ir pridėtinės vertės mokesčiu, taip pat dėl vidaus rinkos išorės aspektų, dėl bendros prekybos politikos ir dėl kitų Sąjungos politikos sričių, darančių poveikį prekybai, visos tiekimo grandinės saugumui ir Sąjungos bei jos valstybių narių finansinių ir ekonominių interesų apsaugai;

| (6) | padedant užtikrinti tinkamus ir lygiaverčius prie Sąjungos išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo rezultatus, galima maksimaliai padidinti muitų sąjungos teikiamą naudą ir taip teikti papildomą paramą muitinėms, veikiančioms vieningai, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai. Muitinio tikrinimo įrangai skirtas specialus Sąjungos fondas, skirtas šalinti esamus skirtumus, dar labiau padėtų didinti bendrą valstybių narių sanglaudą. Tokiu specialiu fondu būtų atsižvelgta į skirtingus poreikius, susijusius su visų tipų sienomis, t. y. jūrų ir kitų vandens kelių, oro, sausumos, įskaitant geležinkelių ir kelių sienomis, taip pat pašto mazgais. Atsižvelgiant į pasaulinius iššūkius, visų pirma į nuolatinį poreikį apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius bei ekonominius interesus ir kartu palengvinti teisėtos prekybos srautą, būtina turėti modernią ir patikimą tikrinimo įrangą prie išorės sienų; |
| --- | --- |

(6)

padedant užtikrinti tinkamus ir lygiaverčius prie Sąjungos išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo rezultatus, galima maksimaliai padidinti muitų sąjungos teikiamą naudą ir taip teikti papildomą paramą muitinėms, veikiančioms vieningai, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai. Muitinio tikrinimo įrangai skirtas specialus Sąjungos fondas, skirtas šalinti esamus skirtumus, dar labiau padėtų didinti bendrą valstybių narių sanglaudą. Tokiu specialiu fondu būtų atsižvelgta į skirtingus poreikius, susijusius su visų tipų sienomis, t. y. jūrų ir kitų vandens kelių, oro, sausumos, įskaitant geležinkelių ir kelių sienomis, taip pat pašto mazgais. Atsižvelgiant į pasaulinius iššūkius, visų pirma į nuolatinį poreikį apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius bei ekonominius interesus ir kartu palengvinti teisėtos prekybos srautą, būtina turėti modernią ir patikimą tikrinimo įrangą prie išorės sienų;

| (7) | todėl tikslinga nustatyti naują muitinio tikrinimo įrangos, skirtos naudoti prie visų tipų sienų, finansinės paramos Priemonę. Priemone turėtų būti remiama muitų sąjunga ir muitinių darbas, visų pirma padedant joms apsaugoti Sąjungos finansinius ir ekonominius interesus, Sąjungos viduje užtikrinti saugumą ir saugą ir apsaugoti Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos prekybos, pvz., prekių klastojimo, kartu sudarant palankias sąlygas teisėtai verslo veiklai. Ji turėtų padėti užtikrinti tinkamus ir lygiaverčius muitinio tikrinimo rezultatus. Be to, pagal šią Priemonę finansuojama muitinio tikrinimo įranga turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos muitinės kodekse nurodytą bendrą rizikos valdymo schemą. Šis tikslas turėtų būti pasiektas skaidriai perkant, prižiūrint ir modernizuojant aktualią, pažangiausią ir patikimą muitinio tikrinimo įrangą, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugą, kibernetinį atsparumą ir saugos bei aplinkosaugos aspektus, be kita ko, pakeistą įrangą šalinant aplinkai nekenksmingu būdu; |
| --- | --- |

(7)

todėl tikslinga nustatyti naują muitinio tikrinimo įrangos, skirtos naudoti prie visų tipų sienų, finansinės paramos Priemonę. Priemone turėtų būti remiama muitų sąjunga ir muitinių darbas, visų pirma padedant joms apsaugoti Sąjungos finansinius ir ekonominius interesus, Sąjungos viduje užtikrinti saugumą ir saugą ir apsaugoti Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos prekybos, pvz., prekių klastojimo, kartu sudarant palankias sąlygas teisėtai verslo veiklai. Ji turėtų padėti užtikrinti tinkamus ir lygiaverčius muitinio tikrinimo rezultatus. Be to, pagal šią Priemonę finansuojama muitinio tikrinimo įranga turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos muitinės kodekse nurodytą bendrą rizikos valdymo schemą. Šis tikslas turėtų būti pasiektas skaidriai perkant, prižiūrint ir modernizuojant aktualią, pažangiausią ir patikimą muitinio tikrinimo įrangą, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugą, kibernetinį atsparumą ir saugos bei aplinkosaugos aspektus, be kita ko, pakeistą įrangą šalinant aplinkai nekenksmingu būdu;

| (8) | valstybių narių muitinėms tenka vis daugiau atsakomybės, kuri yra įgyvendinama prie išorės sienų ir kuri dažnai apima ir saugumo sritį. Todėl svarbu teikti tinkamą Sąjungos finansinę paramą valstybėms narėms siekiant sudaryti joms sąlygas užtikrinti lygiavertę sienų kontrolę ir muitinį tikrinimą prie Sąjungos išorės sienų. Lygiai taip pat svarbu skatinti prie Sąjungos sienų kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę arba kitas pasienyje vykdomas užduotis, tarpžinybinį bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių ir asmenų tikrinimu, siekiant kuo labiau padidinti Sąjungos pridėtinę vertę sienų valdymo ir muitinio tikrinimo srityje; |
| --- | --- |

(8)

valstybių narių muitinėms tenka vis daugiau atsakomybės, kuri yra įgyvendinama prie išorės sienų ir kuri dažnai apima ir saugumo sritį. Todėl svarbu teikti tinkamą Sąjungos finansinę paramą valstybėms narėms siekiant sudaryti joms sąlygas užtikrinti lygiavertę sienų kontrolę ir muitinį tikrinimą prie Sąjungos išorės sienų. Lygiai taip pat svarbu skatinti prie Sąjungos sienų kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę arba kitas pasienyje vykdomas užduotis, tarpžinybinį bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių ir asmenų tikrinimu, siekiant kuo labiau padidinti Sąjungos pridėtinę vertę sienų valdymo ir muitinio tikrinimo srityje;

| (9) | todėl reikia įsteigti Integruoto sienų valdymo fondą (toliau – Fondas); |
| --- | --- |

(9)

todėl reikia įsteigti Integruoto sienų valdymo fondą (toliau – Fondas);

| (10) | dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinės dalies teisinių ypatumų ir skirtingų taikytinų teisinių pagrindų, susijusių su politika išorės sienų ir muitinio tikrinimo srityse, teisiškai neįmanoma įsteigti Fondo kaip vienos priemonės; |
| --- | --- |

(10)

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinės dalies teisinių ypatumų ir skirtingų taikytinų teisinių pagrindų, susijusių su politika išorės sienų ir muitinio tikrinimo srityse, teisiškai neįmanoma įsteigti Fondo kaip vienos priemonės;

| (11) | todėl Fondas turėtų būti steigiamas kaip išsami Sąjungos finansinės paramos sienų valdymo srityje sistema, kurią sudaro muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė (toliau – Priemonė), nustatoma šiuo reglamentu, ir sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu, kuriuo nustatoma sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą; |
| --- | --- |

(11)

todėl Fondas turėtų būti steigiamas kaip išsami Sąjungos finansinės paramos sienų valdymo srityje sistema, kurią sudaro muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė (toliau – Priemonė), nustatoma šiuo reglamentu, ir sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, nustatoma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu, kuriuo nustatoma sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą;

| (12) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (4), ir pasiekti 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų priimtos Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslus, veiksmais pagal šį reglamentą turėtų būti prisidedama siekiant Sąjungos tikslo – bent 30 % visos Sąjungos biudžeto sumos skirti klimato srities tikslams remti, ir Sąjungos užmojo biologinės įvairovės tikslams 2024 m. išleisti 7,5 % metinio Sąjungos biudžeto, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % biudžeto, kartu atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu klimato ir biologinės įvairovės tikslai iš dalies sutampa; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (4), ir pasiekti 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų priimtos Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslus, veiksmais pagal šį reglamentą turėtų būti prisidedama siekiant Sąjungos tikslo – bent 30 % visos Sąjungos biudžeto sumos skirti klimato srities tikslams remti, ir Sąjungos užmojo biologinės įvairovės tikslams 2024 m. išleisti 7,5 % metinio Sąjungos biudžeto, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % biudžeto, kartu atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu klimato ir biologinės įvairovės tikslai iš dalies sutampa;

| (13) | šiame reglamente nustatomas viso šios Priemonės laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausia orientacinė suma metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip tai suprantama 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5), 18 punkte. To finansinio paketo turėtų užtekti padengti būtinoms ir tinkamai pagrįstoms išlaidoms, susijusioms su Priemonės valdymo ir jos veiklos rezultatų vertinimo veikla, jeigu ta veikla susijusi su bendraisiais ir konkrečiais Priemonės tikslais; |
| --- | --- |

(13)

šiame reglamente nustatomas viso šios Priemonės laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausia orientacinė suma metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip tai suprantama 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5), 18 punkte. To finansinio paketo turėtų užtekti padengti būtinoms ir tinkamai pagrįstoms išlaidoms, susijusioms su Priemonės valdymo ir jos veiklos rezultatų vertinimo veikla, jeigu ta veikla susijusi su bendraisiais ir konkrečiais Priemonės tikslais;

| (14) | šiai Priemonei taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (6) (toliau – Finansinis reglamentas). Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams; |
| --- | --- |

(14)

šiai Priemonei taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (6) (toliau – Finansinis reglamentas). Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams;

| (15) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir jomis visų pirma nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus ir netiesioginį vykdymą tvarka ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą. Finansavimui pagal šią Priemonę turėtų būti taikomi Finansiniame reglamente nurodyti principai ir juo turėtų būti užtikrintas optimalus finansinių išteklių naudojimas siekiant Priemonės tikslų; |
| --- | --- |

(15)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir jomis visų pirma nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus ir netiesioginį vykdymą tvarka ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą. Finansavimui pagal šią Priemonę turėtų būti taikomi Finansiniame reglamente nurodyti principai ir juo turėtų būti užtikrintas optimalus finansinių išteklių naudojimas siekiant Priemonės tikslų;

| (16) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/444 (7) nustatoma bendradarbiavimo muitinių klausimais programa „Muitinė“ (toliau – programa „Muitinė“), skirta muitų sąjungai ir muitinėms remti. Siekiant išlaikyti bendradarbiavimo veiksmų suderinamumą ir horizontalųjį koordinavimą, tikslinga tokius veiksmus vykdyti pagal vieną teisės aktą, t. y. programą „Muitinė“, nustatančią vieną taisyklių rinkinį. Todėl šios Priemonės lėšomis turėtų būti remiamas tik reikalavimus atitinkančios muitinio tikrinimo įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o programos „Muitinė“ lėšomis turėtų būti remiami visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti su atitinkama įranga susijusius poreikius arba mokymą; |
| --- | --- |

(16)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/444 (7) nustatoma bendradarbiavimo muitinių klausimais programa „Muitinė“ (toliau – programa „Muitinė“), skirta muitų sąjungai ir muitinėms remti. Siekiant išlaikyti bendradarbiavimo veiksmų suderinamumą ir horizontalųjį koordinavimą, tikslinga tokius veiksmus vykdyti pagal vieną teisės aktą, t. y. programą „Muitinė“, nustatančią vieną taisyklių rinkinį. Todėl šios Priemonės lėšomis turėtų būti remiamas tik reikalavimus atitinkančios muitinio tikrinimo įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o programos „Muitinė“ lėšomis turėtų būti remiami visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti su atitinkama įranga susijusius poreikius arba mokymą;

| (17) | be to, kai tikslinga, Priemonės lėšomis taip pat turėtų būti remiamas muitinio tikrinimo įrangos pirkimas arba modernizavimas naujiems įrangos vienetams ar naujoms esamų įrangos vienetų funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis prieš valstybėms narėms pradedant didelio tokios naujos įrangos kiekio pirkimus. Testavimas eksploatavimo sąlygomis turėtų visų pirma remtis mokslinių muitinio tikrinimo įrangos tyrimų, vykdomų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695 (8), rezultatais. Komisija turėtų skatinti valstybes nares vykdyti bendrus muitinio tikrinimo įrangos viešuosius pirkimus ir bendrus testavimus naudojantis bendradarbiavimo priemonėmis pagal programą „Muitinė“; |
| --- | --- |

(17)

be to, kai tikslinga, Priemonės lėšomis taip pat turėtų būti remiamas muitinio tikrinimo įrangos pirkimas arba modernizavimas naujiems įrangos vienetams ar naujoms esamų įrangos vienetų funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis prieš valstybėms narėms pradedant didelio tokios naujos įrangos kiekio pirkimus. Testavimas eksploatavimo sąlygomis turėtų visų pirma remtis mokslinių muitinio tikrinimo įrangos tyrimų, vykdomų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/695 (8), rezultatais. Komisija turėtų skatinti valstybes nares vykdyti bendrus muitinio tikrinimo įrangos viešuosius pirkimus ir bendrus testavimus naudojantis bendradarbiavimo priemonėmis pagal programą „Muitinė“;

| (18) | didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali taip pat ar kartais tikti kitų Sąjungos teisės aktų, pavyzdžiui, dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, skirtos įrangos pirkimui, kurių taikymo sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės lėšomis bus finansiškai remiamos tik išlaidos įrangai, kurios pagrindinė paskirtis ar poveikis – integruotas sienų valdymas, bet leidžiama tą įrangą naudoti ir kitais tikslais, pavyzdžiui, muitiniam tikrinimui. Kita vertus, šiuo reglamentu nustatytos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus finansiškai remiamos tik išlaidos įrangai, kurios pagrindinė paskirtis ar poveikis – muitinis tikrinimas, bet leidžiama tą įrangą naudoti ir kitais tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės ir saugumo. Taip paskirsčius funkcijas tarp dviejų priemonių bus skatinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (9) 3 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra Europos integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, taigi, bus sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant bendrą dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą. Muitinių ir kitų sienos apsaugos institucijų dalijimosi įranga praktika neturėtų būti sisteminga; |
| --- | --- |

(18)

didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali taip pat ar kartais tikti kitų Sąjungos teisės aktų, pavyzdžiui, dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, skirtos įrangos pirkimui, kurių taikymo sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės lėšomis bus finansiškai remiamos tik išlaidos įrangai, kurios pagrindinė paskirtis ar poveikis – integruotas sienų valdymas, bet leidžiama tą įrangą naudoti ir kitais tikslais, pavyzdžiui, muitiniam tikrinimui. Kita vertus, šiuo reglamentu nustatytos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus finansiškai remiamos tik išlaidos įrangai, kurios pagrindinė paskirtis ar poveikis – muitinis tikrinimas, bet leidžiama tą įrangą naudoti ir kitais tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės ir saugumo. Taip paskirsčius funkcijas tarp dviejų priemonių bus skatinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (9) 3 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra Europos integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, taigi, bus sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant bendrą dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą. Muitinių ir kitų sienos apsaugos institucijų dalijimosi įranga praktika neturėtų būti sisteminga;

| (19) | pagal Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalį dotacija gali būti skirta jau pradėtam įgyvendinti veiksmui, jeigu pareiškėjas gali įrodyti, jog veiksmą buvo būtina pradėti įgyvendinti prieš pasirašant susitarimą dėl dotacijos. Nors tokiais atvejais išlaidos, patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, iš principo nebūtų tinkamos finansuoti, toks finansavimas išimties tvarka turėtų būti galimas atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas įsigaliojo vėliau nei prasidėjo 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinimui nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios ir išvengti bet kokio Sąjungos paramos vėlavimo, kuris galėtų pakenkti Sąjungos interesams būti tinkamai aprūpinta įranga siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų muitų sąjungos veikimą, turėtų būti galima finansavimo sprendime numatyti, kad tam tikrą laikotarpį 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžioje išlaidos, patiriamos dėl jau pradėtų veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, būtų laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d., net jei tie veiksmai buvo vykdomi ir tos išlaidos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką; |
| --- | --- |

(19)

pagal Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalį dotacija gali būti skirta jau pradėtam įgyvendinti veiksmui, jeigu pareiškėjas gali įrodyti, jog veiksmą buvo būtina pradėti įgyvendinti prieš pasirašant susitarimą dėl dotacijos. Nors tokiais atvejais išlaidos, patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, iš principo nebūtų tinkamos finansuoti, toks finansavimas išimties tvarka turėtų būti galimas atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas įsigaliojo vėliau nei prasidėjo 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinimui nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios ir išvengti bet kokio Sąjungos paramos vėlavimo, kuris galėtų pakenkti Sąjungos interesams būti tinkamai aprūpinta įranga siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų muitų sąjungos veikimą, turėtų būti galima finansavimo sprendime numatyti, kad tam tikrą laikotarpį 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžioje išlaidos, patiriamos dėl jau pradėtų veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, būtų laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d., net jei tie veiksmai buvo vykdomi ir tos išlaidos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką;

| (20) | nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis siekiant sudaryti sąlygas, kai tinkama, kelias sritis apimančiam bendradarbiavimui bei sąveikai ir juos remti. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais nedengiamos tos pačios išlaidos. Jei valstybei narei įnašas jau paskirtas arba ji gavo įnašą pagal kitą Sąjungos programą arba gavo paramą iš Sąjungos fondo tai pačiai įrangai įsigyti, apie tą įnašą ar paramą turėtų būti pranešta Komisijai pagal Finansinio reglamento 191 straipsnį; |
| --- | --- |

(20)

nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis siekiant sudaryti sąlygas, kai tinkama, kelias sritis apimančiam bendradarbiavimui bei sąveikai ir juos remti. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais nedengiamos tos pačios išlaidos. Jei valstybei narei įnašas jau paskirtas arba ji gavo įnašą pagal kitą Sąjungos programą arba gavo paramą iš Sąjungos fondo tai pačiai įrangai įsigyti, apie tą įnašą ar paramą turėtų būti pranešta Komisijai pagal Finansinio reglamento 191 straipsnį;

| (21) | bet koks bendro finansavimo normos viršutinę ribą viršijantis finansavimas turėtų būti skiriamas tik tinkamai pagrįstais atvejais, kurie gali apimti dviejų ar daugiau valstybių narių bendrų muitinio tikrinimo įrangos viešųjų pirkimų ir testavimų atvejus; |
| --- | --- |

(21)

bet koks bendro finansavimo normos viršutinę ribą viršijantis finansavimas turėtų būti skiriamas tik tinkamai pagrįstais atvejais, kurie gali apimti dviejų ar daugiau valstybių narių bendrų muitinio tikrinimo įrangos viešųjų pirkimų ir testavimų atvejus;

| (22) | atsižvelgiant į tai, kad technologijos, grėsmės ir muitinių prioritetai sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgesnių laikotarpių. Tuo pačiu metu metinės darbo programos neturėtų būti būtinos įgyvendinant Priemonę ir jos didintų administracinę naštą tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms. Atsižvelgiant į tai, darbo programos iš principo turėtų apimti daugiau nei vienus, bet ne daugiau nei trejus biudžetinius metus; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į tai, kad technologijos, grėsmės ir muitinių prioritetai sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgesnių laikotarpių. Tuo pačiu metu metinės darbo programos neturėtų būti būtinos įgyvendinant Priemonę ir jos didintų administracinę naštą tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms. Atsižvelgiant į tai, darbo programos iš principo turėtų apimti daugiau nei vienus, bet ne daugiau nei trejus biudžetinius metus;

| (23) | siekiant užtikrinti vienodas darbo programų įgyvendinimo pagal šį reglamentą sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10); |
| --- | --- |

(23)

siekiant užtikrinti vienodas darbo programų įgyvendinimo pagal šį reglamentą sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10);

| (24) | nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas norint pasiekti konkretaus tikslo užtikrinti lygiaverčius muitinio tikrinimo rezultatus, techninis Priemonės pobūdis reikalauja atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų remtis poreikių vertinimu. Tie poreikių vertinimai priklauso nuo nacionalinių ekspertinių žinių ir patirties, įgytų dalyvaujant muitinėms, vertinimais. Jie turėtų būti grindžiami aiškia metodika, kurioje, be kita ko, numatomas mažiausias etapų, kurių reikia norint užtikrinti aktualios informacijos surinkimą, skaičius. Komisija šią informaciją turėtų naudoti, kad nustatytų, kaip paskirstyti lėšas valstybėms narėms, atsižvelgdama visų pirma į prekybos apimtį, susijusią riziką ir muitinių administracinius gebėjimus naudoti ir prižiūrėti įrangą, kad pagal Priemonę finansuojama muitinio tikrinimo įranga būtų naudojama kuo veiksmingiau. Siekiant padėti užtikrinti biudžetinę drausmę, reikėtų aiškiai apibrėžti dotacijų skyrimo prioritetų nustatymo sąlygas ir jas grįsti tokiu poreikių vertinimu; |
| --- | --- |

(24)

nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas norint pasiekti konkretaus tikslo užtikrinti lygiaverčius muitinio tikrinimo rezultatus, techninis Priemonės pobūdis reikalauja atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų remtis poreikių vertinimu. Tie poreikių vertinimai priklauso nuo nacionalinių ekspertinių žinių ir patirties, įgytų dalyvaujant muitinėms, vertinimais. Jie turėtų būti grindžiami aiškia metodika, kurioje, be kita ko, numatomas mažiausias etapų, kurių reikia norint užtikrinti aktualios informacijos surinkimą, skaičius. Komisija šią informaciją turėtų naudoti, kad nustatytų, kaip paskirstyti lėšas valstybėms narėms, atsižvelgdama visų pirma į prekybos apimtį, susijusią riziką ir muitinių administracinius gebėjimus naudoti ir prižiūrėti įrangą, kad pagal Priemonę finansuojama muitinio tikrinimo įranga būtų naudojama kuo veiksmingiau. Siekiant padėti užtikrinti biudžetinę drausmę, reikėtų aiškiai apibrėžti dotacijų skyrimo prioritetų nustatymo sąlygas ir jas grįsti tokiu poreikių vertinimu;

| (25) | siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant Priemonę pasiektų rezultatų ir pagal ją vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant Priemonę vykdomų veiksmų poveikis. Ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų apimti informacijos apie muitinio tikrinimo įrangą, kai muitinio tikrinimo įrangos vieneto kaina be mokesčių viršija 10 000 EUR, teikimą Komisijai. Ta informacija turėtų būti atskirta nuo plačiajai visuomenei ir žiniasklaidai reikalaujamos pateikti informacijos, skirtos propaguoti Priemonės veiksmus ir rezultatus; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant Priemonę pasiektų rezultatų ir pagal ją vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant Priemonę vykdomų veiksmų poveikis. Ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų apimti informacijos apie muitinio tikrinimo įrangą, kai muitinio tikrinimo įrangos vieneto kaina be mokesčių viršija 10 000 EUR, teikimą Komisijai. Ta informacija turėtų būti atskirta nuo plačiajai visuomenei ir žiniasklaidai reikalaujamos pateikti informacijos, skirtos propaguoti Priemonės veiksmus ir rezultatus;

| (26) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 22 ir 23 punktais, Priemonė turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų palyginamai ir išsamiai vertinamas Priemonės poveikis vietoje. Tarpiniai ir galutiniai vertinimai, kurie turėtų būti atlikti ne vėliau kaip per ketverius metus atitinkamai nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios ir užbaigimo, turėtų padėti užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimo procesą, susijusį su finansine parama muitinio tikrinimo įrangai pagal kitas daugiametes finansines programas. Todėl labai svarbu, kad tarpiniuose ir galutiniuose vertinimuose būtų pateikta tinkama ir pakankama informacija ir kad tie vertinimai būtų pateikti tinkamu laiku. Komisija į tarpinius ir galutinius vertinimus turėtų įtraukti išsamią informaciją apie tai, kaip muitinės ir kitos sienos apsaugos institucijos dalijasi pagal šią Priemonę finansuojama įranga, jei valstybės narės pateikia atitinkamą informaciją. Be tarpinių ir galutinių Priemonės vertinimų, turėtų būti rengiamos metinės pažangos ataskaitos, kaip veiklos rezultatų ataskaitų teikimo sistemos dalis, siekiant stebėti Priemonės įgyvendinimą. Į tas ataskaitas turėtų būti įtrauktas įgytos patirties apibendrinimas ir, kai tikslinga, jame nurodyta, su kokiomis kliūtimis susidurta ir kokie trūkumai nustatyti pagal Priemonę vykdant veiklą aptariamais metais. Tos metinės pažangos ataskaitos turėtų būti perduodamos Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(26)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 22 ir 23 punktais, Priemonė turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų palyginamai ir išsamiai vertinamas Priemonės poveikis vietoje. Tarpiniai ir galutiniai vertinimai, kurie turėtų būti atlikti ne vėliau kaip per ketverius metus atitinkamai nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios ir užbaigimo, turėtų padėti užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimo procesą, susijusį su finansine parama muitinio tikrinimo įrangai pagal kitas daugiametes finansines programas. Todėl labai svarbu, kad tarpiniuose ir galutiniuose vertinimuose būtų pateikta tinkama ir pakankama informacija ir kad tie vertinimai būtų pateikti tinkamu laiku. Komisija į tarpinius ir galutinius vertinimus turėtų įtraukti išsamią informaciją apie tai, kaip muitinės ir kitos sienos apsaugos institucijos dalijasi pagal šią Priemonę finansuojama įranga, jei valstybės narės pateikia atitinkamą informaciją. Be tarpinių ir galutinių Priemonės vertinimų, turėtų būti rengiamos metinės pažangos ataskaitos, kaip veiklos rezultatų ataskaitų teikimo sistemos dalis, siekiant stebėti Priemonės įgyvendinimą. Į tas ataskaitas turėtų būti įtrauktas įgytos patirties apibendrinimas ir, kai tikslinga, jame nurodyta, su kokiomis kliūtimis susidurta ir kokie trūkumai nustatyti pagal Priemonę vykdant veiklą aptariamais metais. Tos metinės pažangos ataskaitos turėtų būti perduodamos Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (27) | siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas orientacinis muitinio tikrinimo įrangos, kuri gali būti naudojama muitinio tikrinimo tikslais, sąrašas ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiektas konkretus tikslas, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai ir visiškai skaidriai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(27)

siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas orientacinis muitinio tikrinimo įrangos, kuri gali būti naudojama muitinio tikrinimo tikslais, sąrašas ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiektas konkretus tikslas, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai ir visiškai skaidriai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (28) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12) ir Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (13), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir (ES) 2017/1939 (15) Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (16), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios naudojant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(28)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12) ir Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (13), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir (ES) 2017/1939 (15) Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (16), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios naudojant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises;

| (29) | finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkretų veiksmų tikslą ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nepaisymo riziką. Tos formos ir metodai turėtų apimti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir fiksuotuosius vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(29)

finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkretų veiksmų tikslą ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nepaisymo riziką. Tos formos ir metodai turėtų apimti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir fiksuotuosius vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (30) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sukurti Priemonę muitų sąjungai ir muitinėms remti, teikiant finansinę paramą muitinio tikrinimo įrangos pirkimui, techninei priežiūrai ir modernizavimui, valstybės narės negali deramai pasiekti vienos dėl objektyvių skirtumų, kuriuos lemia jų geografinės aplinkybės, ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu taikant koordinuotą požiūrį ir centralizuotą finansavimą, kurie padės užtikrinti lygiaverčius muitinio tikrinimo lygio ir kokybės rezultatus, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(30)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sukurti Priemonę muitų sąjungai ir muitinėms remti, teikiant finansinę paramą muitinio tikrinimo įrangos pirkimui, techninei priežiūrai ir modernizavimui, valstybės narės negali deramai pasiekti vienos dėl objektyvių skirtumų, kuriuos lemia jų geografinės aplinkybės, ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu taikant koordinuotą požiūrį ir centralizuotą finansavimą, kurie padės užtikrinti lygiaverčius muitinio tikrinimo lygio ir kokybės rezultatus, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (31) | Sąjungos lėšų gavėjai turėtų nurodyti tų lėšų kilmę ir užtikrinti Sąjungos finansavimo matomumą, visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus, teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. Tokia informacija turėtų parodyti Priemonės pridėtinę vertę remiant muitų sąjungą, visų pirma tai, kaip ji padeda muitinėms vykdyti savo užduotis, taip pat Komisijos pastangas užtikrinti biudžeto skaidrumą. Be to, siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija turėtų visuomenei reguliariai teikti su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais susijusią informaciją, inter alia, nurodydama pagal šį reglamentą priimtose darbo programomis; |
| --- | --- |

(31)

Sąjungos lėšų gavėjai turėtų nurodyti tų lėšų kilmę ir užtikrinti Sąjungos finansavimo matomumą, visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus, teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. Tokia informacija turėtų parodyti Priemonės pridėtinę vertę remiant muitų sąjungą, visų pirma tai, kaip ji padeda muitinėms vykdyti savo užduotis, taip pat Komisijos pastangas užtikrinti biudžeto skaidrumą. Be to, siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija turėtų visuomenei reguliariai teikti su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais susijusią informaciją, inter alia, nurodydama pagal šį reglamentą priimtose darbo programomis;

| (32) | siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamoje politikos srityje tęstinumą ir sudaryti sąlygas pradėti įgyvendinimą nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamoje politikos srityje tęstinumą ir sudaryti sąlygas pradėti įgyvendinimą nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu, kartu su reglamentu, kuriuo nustatoma sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą, nustatomas Integruotas sienų valdymo fondas (toliau – Fondas) laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.

Šiuo reglamentu, kaip to Fondo dalis, sukuriama muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė (toliau – Priemonė), skirta teikti finansinę paramą muitinio tikrinimo įrangos pirkimui, techninei priežiūrai ir modernizavimui laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Priemonės trukmė suderinta su daugiametės finansinės programos trukme.

Šiuo reglamentu nustatomi Priemonės tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | muitinė – muitinė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 5 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

1.

muitinė – muitinė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 5 straipsnio 1 punkte;

| 2. | muitinis tikrinimas – muitinis tikrinimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 5 straipsnio 3 punkte; |
| --- | --- |

2.

muitinis tikrinimas – muitinis tikrinimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 5 straipsnio 3 punkte;

| 3. | muitinio tikrinimo įranga – įranga, visų pirma skirta muitiniam tikrinimui atlikti; |
| --- | --- |

3.

muitinio tikrinimo įranga – įranga, visų pirma skirta muitiniam tikrinimui atlikti;

| 4. | mobilioji muitinio tikrinimo įranga – transporto priemonė, kuri ne tik atlieka judėjimo funkciją, bet yra ir muitinio tikrinimo įrangos vienetas arba kurioje įrengta visa reikalinga muitinio tikrinimo įranga; |
| --- | --- |

4.

mobilioji muitinio tikrinimo įranga – transporto priemonė, kuri ne tik atlieka judėjimo funkciją, bet yra ir muitinio tikrinimo įrangos vienetas arba kurioje įrengta visa reikalinga muitinio tikrinimo įranga;

| 5. | techninė priežiūra – muitinio tikrinimo įrangos vieneto profilaktiniai, korekciniai ir prognostiniai veiksmai, įskaitant veikimo ir funkcijų patikras, pertvarkymą, taisymą ir kapitalinį remontą, būtini siekiant išlaikyti ar atkurti jo nustatytą veikimo būklę ir užtikrinti maksimalią jo naudojimo trukmę, išskyrus modernizavimą; |
| --- | --- |

5.

techninė priežiūra – muitinio tikrinimo įrangos vieneto profilaktiniai, korekciniai ir prognostiniai veiksmai, įskaitant veikimo ir funkcijų patikras, pertvarkymą, taisymą ir kapitalinį remontą, būtini siekiant išlaikyti ar atkurti jo nustatytą veikimo būklę ir užtikrinti maksimalią jo naudojimo trukmę, išskyrus modernizavimą;

| 6. | modernizavimas – būtini veiksmai esamam pasenusiam muitinio tikrinimo įrangos vienetui atnaujinti, kad jo būklė atitiktų pažangiausius tinkamumo naudoti standartus. |
| --- | --- |

6.

modernizavimas – būtini veiksmai esamam pasenusiam muitinio tikrinimo įrangos vienetui atnaujinti, kad jo būklė atitiktų pažangiausius tinkamumo naudoti standartus.

3 straipsnis

Priemonės tikslai

1.   Siekiant ilgalaikio tikslo užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų suderintą muitinį tikrinimą, bendrasis Priemonės, įtrauktos į Fondą, tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines joms vykdant misiją: apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus, visoje Sąjungoje užtikrinti saugumą bei saugą ir apsaugoti Sąjungą nuo neteisėtos prekybos kartu sudarant palankias sąlygas teisėtai verslo veiklai.

2.   Konkretus Priemonės tikslas – padėti užtikrinti tinkamus ir lygiaverčius muitinio tikrinimo rezultatus skaidriai perkant, prižiūrint ir modernizuojant atitinkamą ir patikimą pažangiausią muitinio tikrinimo įrangą, kuri būtų saugi, patikima ir aplinkai nekenksminga, taip padedant muitinėms veikti vieningai, kad būtų apsaugoti Sąjungos interesai.

4 straipsnis

Biudžetas

1.   Priemonės veiklos įgyvendinimo laikotarpiu 2021–2027 m. finansinis paketas yra 1 006 407 000 EUR dabartinėmis kainomis.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Priemonės valdymu ir pasiektų jos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, kurie yra susiję su Priemonės tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai.

5 straipsnis

Sąjungos finansavimo įgyvendinimas ir jo formos

1.   Priemonė įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą, laikantis Finansinio reglamento.

2.   Pagal Priemonę gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma skiriant dotacijas.

3.   Kai Priemonės lėšomis remiamas veiksmas susijęs su muitinio tikrinimo įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija sukuria koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos muitinio tikrinimo įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, sąveikumas, taigi ir jos naudojimo efektyvumas.

II SKYRIUS

TINKAMUMAS

6 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Priemonės lėšomis finansuoti tinkami veiksmai turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | jais įgyvendinami 3 straipsnyje nustatyti tikslai ir |
| --- | --- |

a)

jais įgyvendinami 3 straipsnyje nustatyti tikslai ir

| b) | jais remiamas muitinio tikrinimo įrangos, įskaitant novatorišką aptikimo technologijų įrangą, naudojamos vienu ar daugiau iš toliau nurodytų muitinio tikrinimo tikslais, pirkimas, techninė priežiūra arba modernizavimas:






  1. | bekontaktis tikrinimas; |
| --- | --- | --- |

b)

jais remiamas muitinio tikrinimo įrangos, įskaitant novatorišką aptikimo technologijų įrangą, naudojamos vienu ar daugiau iš toliau nurodytų muitinio tikrinimo tikslais, pirkimas, techninė priežiūra arba modernizavimas:

1.

bekontaktis tikrinimas;

| 2. | prie kūno ir kūno ertmėse slepiamų daiktų aptikimas; |
| --- | --- |

2.

prie kūno ir kūno ertmėse slepiamų daiktų aptikimas;

| 3. | spinduliuotės aptikimas ir nuklidų nustatymas; |
| --- | --- |

3.

spinduliuotės aptikimas ir nuklidų nustatymas;

| 4. | mėginių analizė laboratorijoje; |
| --- | --- |

4.

mėginių analizė laboratorijoje;

| 5. | mėginių ėmimas ir jų analizė vietoje; |
| --- | --- |

5.

mėginių ėmimas ir jų analizė vietoje;

| 6. | tikrinimas rankiniais prietaisais. |
| --- | --- |

6.

tikrinimas rankiniais prietaisais.

I priede pateiktas orientacinis muitinio tikrinimo įrangos, kuri gali būti naudojama pirmos pastraipos 1–6 punktuose nurodytais muitinio tikrinimo tikslais, sąrašas.

2.   Tinkamai pagrįstais atvejais, 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti veiksmai taip pat gali apimti muitinio tikrinimo įrangos skaidrų pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą naujiems įrangos vienetams arba esamų įrangos vienetų naujoms funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis.

3.   Pagal Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a punktą, atsižvelgiant į vėluojantį šio reglamento įsigaliojimą ir siekiant išvengti bet kokio Sąjungos paramos atidėjimo, kuris galėtų pakenkti Sąjungos interesui būti tinkamai aprūpinta įranga siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų muitų sąjungos veikimą, ribotą laikotarpį išlaidos, patirtos įgyvendinant pagal šį reglamentą remiamus veiksmus, išimties tvarka gali būti laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d., net jei tie veiksmai buvo vykdomi ir tos išlaidos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką.

4.   Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais prireikus iš dalies keičiamas šis reglamentas, siekiant atnaujinti I priede nustatytą orientacinį muitinio tikrinimo įrangos sąrašą.

5.   Pagal šią Priemonę finansuojama muitinio tikrinimo įranga pirmiausia turėtų būti naudojama muitiniam tikrinimui atlikti, bet taip pat gali būti naudojama papildomais tikslais, įskaitant asmenų tikrinimą, siekiant padėti nacionalinėms sienų valdymo institucijoms, ir tyrimą. Muitinės ir kitos sienos apsaugos institucijos neturi sistemingai dalytis tokia muitinio tikrinimo įranga.

6.   Komisija skatina dvi ar daugiau valstybių narių vykdyti bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir bendrą testavimą.

7 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 197 straipsnio, reikalavimus atitinkantys subjektai yra muitinės su sąlyga, kad jos pateikia informaciją, reikalingą poreikiams, numatytiems šio reglamento 11 straipsnio 4 dalyje, įvertinti.

8 straipsnis

Bendro finansavimo norma

1.   Priemonės lėšomis gali būti finansuojama iki 80 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.

2.   Tą viršutinę ribą viršijantis finansavimas suteikiamas tik išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais.

9 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos

Išlaidos, tiesiogiai susijusios su 6 straipsnyje nurodytais veiksmais, yra tinkamos finansuoti pagal šią Priemonę.

Toliau nurodytos išlaidos nėra tinkamos finansuoti Priemonės lėšomis:

| a) | su žemės pirkimu susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

a)

su žemės pirkimu susijusios išlaidos;

| b) | išlaidos, susijusios su mokymu arba įgūdžių tobulinimu, išskyrus įvadinį mokymą, įtrauktą į pirkimo arba modernizavimo sutartį; |
| --- | --- |

b)

išlaidos, susijusios su mokymu arba įgūdžių tobulinimu, išskyrus įvadinį mokymą, įtrauktą į pirkimo arba modernizavimo sutartį;

| c) | išlaidos, susijusios su infrastruktūra, pavyzdžiui, pastatais ar lauko įrenginiais, taip pat su baldais; |
| --- | --- |

c)

išlaidos, susijusios su infrastruktūra, pavyzdžiui, pastatais ar lauko įrenginiais, taip pat su baldais;

| d) | išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą ir jos atnaujinimus, kurių tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą, ir elektroninę programinę įrangą bei programas, būtinas esamai programinei įrangai su muitinio tikrinimo įranga sujungti; |
| --- | --- |

d)

išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą ir jos atnaujinimus, kurių tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą, ir elektroninę programinę įrangą bei programas, būtinas esamai programinei įrangai su muitinio tikrinimo įranga sujungti;

| e) | tinklų, pvz., apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos, išskyrus tinklų arba abonementinius mokesčius, kurie išimtinai būtini muitinio tikrinimo įrangai naudoti; |
| --- | --- |

e)

tinklų, pvz., apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos, išskyrus tinklų arba abonementinius mokesčius, kurie išimtinai būtini muitinio tikrinimo įrangai naudoti;

| f) | išlaidos transporto priemonėms, pvz., kelių transporto priemonėms, orlaiviams arba laivams, išskyrus mobiliąją muitinio tikrinimo įrangą; |
| --- | --- |

f)

išlaidos transporto priemonėms, pvz., kelių transporto priemonėms, orlaiviams arba laivams, išskyrus mobiliąją muitinio tikrinimo įrangą;

| g) | muitinio tikrinimo įrangai skirtų suvartojamų reikmenų, įskaitant etalonines arba kalibravimo medžiagas, išlaidos; |
| --- | --- |

g)

muitinio tikrinimo įrangai skirtų suvartojamų reikmenų, įskaitant etalonines arba kalibravimo medžiagas, išlaidos;

| h) | išlaidos, susijusios su asmeninės apsaugos priemonėmis. |
| --- | --- |

h)

išlaidos, susijusios su asmeninės apsaugos priemonėmis.

III SKYRIUS

DOTACIJOS

10 straipsnis

Dotacijų skyrimas, papildomumas ir mišrus finansavimas

1.   Priemonės dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

2.   Remiantis Finansinio reglamento 195 straipsnio pirmos pastraipos f punktu, dotacijos šio reglamento 7 straipsnyje nurodytiems reikalavimus atitinkantiems subjektams skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus.

3.   Veiksmui, kuriam buvo skirtas įnašas pagal Priemonę, taip pat gali būti skiriamas įnašas pagal programą „Muitinė“ arba kitą Sąjungos programą, jei įnašais nedengiamos tos pačios išlaidos. Veiksmui skirtam atitinkamam įnašui taikomos atitinkamos Sąjungos programos taisyklės. Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų. Pagal skirtingas Sąjungos programas skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai pagal dokumentus, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

4.   Vertinimo komiteto, nurodyto Finansinio reglamento 150 straipsnyje, darbas grindžiamas dotacijoms taikytinais bendraisiais principais, nustatytais to reglamento 188 straipsnyje, ir visų pirma vienodo požiūrio ir skaidrumo principais, nustatytais to straipsnio a ir b punktuose, taip pat nediskriminavimo principu.

5.   Vertinimo komitetas vertina pasiūlymus remdamasis skyrimo kriterijais, atsižvelgdamas į, kai tikslinga, siūlomo veiksmo aktualumą atsižvelgiant į siekiamus tikslus, siūlomo veiksmo kokybę, jo poveikį, įskaitant jo ekonominį bei socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, ir jo biudžetą ir sąnaudų veiksmingumą.

IV SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA IR VERTINIMAS

11 straipsnis

Darbo programa

1.   Priemonė įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnio 2 dalyje nurodytas darbo programas.

2.   Siekdama užtikrinti Priemonės įgyvendinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos tos darbo programos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Darbo programomis siekiama 3 straipsnyje nustatytų tikslų vykdant veiksmus pagal 6 straipsnį. Kai tikslinga, darbo programose nustatoma bendra visiems veiksmams skirto finansavimo plano suma. Be to, jose išdėstoma:

| a) | kiekvieno veiksmo atveju:






  i) | siekiami tikslai ir tikėtini rezultatai, atsižvelgiant į 3 straipsnyje įtvirtintus bendrąjį ir konkretų tikslus; |
| --- | --- | --- |

a)

kiekvieno veiksmo atveju:

i)

siekiami tikslai ir tikėtini rezultatai, atsižvelgiant į 3 straipsnyje įtvirtintus bendrąjį ir konkretų tikslus;

| ii) | finansuotinų veiksmų aprašas; |
| --- | --- |

ii)

finansuotinų veiksmų aprašas;

| iii) | kai tikslinga, nurodomos kiekvienam veiksmui skiriamos sumos; ir |
| --- | --- |

iii)

kai tikslinga, nurodomos kiekvienam veiksmui skiriamos sumos; ir

| iv) | vykdymo metodas ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

iv)

vykdymo metodas ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis;

| b) | dotacijų atveju – maksimali bendro finansavimo norma, nurodyta 8 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

dotacijų atveju – maksimali bendro finansavimo norma, nurodyta 8 straipsnyje.

4.   Rengiant 1 dalyje nurodytas darbo programas remiamasi muitinių poreikių vertinimu. Tas poreikių vertinimas grindžiamas:

| a) | bendru sienos perėjimo punktų suskirstymu į kategorijas; |
| --- | --- |

a)

bendru sienos perėjimo punktų suskirstymu į kategorijas;

| b) | išsamiu turimos muitinio tikrinimo įrangos aprašu; |
| --- | --- |

b)

išsamiu turimos muitinio tikrinimo įrangos aprašu;

| c) | bendru muitinio tikrinimo įrangos, kurią reikėtų turėti, sąrašu, nurodant sienos perėjimo punktų kategoriją, ir |
| --- | --- |

c)

bendru muitinio tikrinimo įrangos, kurią reikėtų turėti, sąrašu, nurodant sienos perėjimo punktų kategoriją, ir

| d) | finansinių poreikių sąmata. |
| --- | --- |

d)

finansinių poreikių sąmata.

Poreikių vertinimas parengiamas atlikus veiksmus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1294/2013 nustatytą programą „Muitinė 2020“ (17) arba programą „Muitinė“ ir reguliariai, ne rečiau kaip kas trejus metus, atnaujinamas.

12 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, skirti Priemonės veiklos pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaitai pateikti, išvardyti II priede.

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą Priemonės veiklos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant jos tikslų, įvertinimą, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas, kiek tai susiję su rodikliais, kai tai laikoma reikalinga, taip pat kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Priemonės veiklos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami ekonomiškai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

4.   Kai muitinio tikrinimo įrangos vieneto kaina be mokesčių viršija 10 000 EUR, 3 dalyje nurodytais ataskaitų teikimo reikalavimais, be kita ko, numatoma, kad Komisijai turėtų būti kasmet teikiama bent toliau nurodyta informacija:

| a) | išsamus muitinio tikrinimo įrangos, finansuojamos pagal Priemonę, sąrašas; |
| --- | --- |

a)

išsamus muitinio tikrinimo įrangos, finansuojamos pagal Priemonę, sąrašas;

| b) | informacija apie muitinio tikrinimo įrangos naudojimą, įskaitant visus susijusius rezultatus, ir, kai tinkama, pagrįsta atitinkamais statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

b)

informacija apie muitinio tikrinimo įrangos naudojimą, įskaitant visus susijusius rezultatus, ir, kai tinkama, pagrįsta atitinkamais statistiniais duomenimis.

13 straipsnis

Vertinimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad juos būtų galima panaudoti sprendimų priėmimo procese.

2.   Komisija atlieka tarpinį Priemonės vertinimą, kai turima pakankamai informacijos apie jos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo to įgyvendinimo pradžios. Atlikdama tarpinį vertinimą Komisija įvertina Priemonės veiklos rezultatus, įskaitant tokius aspektus kaip jos efektyvumas, veiksmingumas, suderinamumas ir aktualumas taip pat sinergijos pačioje Priemonėje ir Sąjungos pridėtinė vertė.

3.   Baigus įgyvendinti Priemonę, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Priemonės vertinimą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas bei informaciją apie įgytą patirtį Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

V SKYRIUS

ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS IR KOMITETO PROCEDŪRA

14 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 4 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2027 m. gruodžio 31 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki tos datos Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 4 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Priėmusi deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 4 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

15 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda programos „Muitinė“ komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) 2021/444 17 straipsniu.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

VI SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo tų lėšų kilmę ir užtikrina Sąjungos finansavimo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su Priemone, su remiantis ta Priemone vykdytais veiksmais ir su gautais rezultatais.

3.   Priemonei skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politinius prioritetus tiek, kiek tie prioritetai yra susiję su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

17 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į Sąjungos biudžetą po 2027 m., siekiant padengti 4 straipsnio 2 dalyje numatytas išlaidas, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 24 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 67.

1

(2)  
  2019 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 158, 2021 4 30, p. 133) ir 2021 m. gegužės 27 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 227, 2021 6 14, p. 1). 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

3

(4)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

4

(5)  
  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

5

(6)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

6

(7)  
  2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/444, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo muitinių klausimais programa „Muitinė“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1294/2013 (OL L 87, 2021 3 15, p. 1).

7

(8)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

8

(9)  
  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

9

(10)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

10

(11)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

11

(12)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

12

(13)  
  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

13

(14)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

14

(15)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

15

(16)  
  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

16

(17)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1294/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 209).

17

---

I PRIEDAS

6 STRAIPSNIO 1 DALIES PIRMOS PASTRAIPOS b PUNKTE PATEIKTAS ORIENTACINIS MUITINIO TIKRINIMO ĮRANGOS, KURI GALI BŪTI NAUDOJAMA SIEKIANT MUITINIO TIKRINIMO TIKSLŲ, SĄRAŠAS

| MUITINIO TIKRINIMO TIKSLAS | MUITINIO TIKRINIMO ĮRANGA |
| --- | --- |
| KATEGORIJA | TAIKYMAS |
| 1. | Bekontaktis tikrinimas |

MUITINIO TIKRINIMO TIKSLAS

MUITINIO TIKRINIMO ĮRANGA

KATEGORIJA

TAIKYMAS

1.

Bekontaktis tikrinimas

Didelės galios rentgeno skeneris

Konteineriai, sunkvežimiai, geležinkelio vagonai ir transporto priemonės

Mažos galios rentgeno skeneris

Padėklai, dėžės ir siuntiniai

Keleivių bagažas

Transporto priemonės

Rentgeno atgalinės sklaidos aparatas

Konteineriai

Sunkvežimiai

Transporto priemonės

Kita

Automatinio automobilių registracijos numerių/konteinerių identifikavimo sistemos

Transporto priemonių svarstyklės

Šakiniai krautuvai ir panaši mobilioji muitinio tikrinimo įranga

| 2. | Prie kūno ir kūno ertmėse slepiamų daiktų aptikimas  (1) |
| --- | --- |

2.

Prie kūno ir kūno ertmėse slepiamų daiktų aptikimas  (1)

Rentgeno spindulių veikimu grindžiama atgalinės sklaidos arka

Daugiausia naudojama oro uostuose prie kūno ar kūno ertmėse slepiamiems daiktams (narkotikams, sprogmenims, gryniesiems pinigams) aptikti.

Kūno skeneris

Milimetrinių bangų veikimu grindžiamas kūno skeneris

| 3. | Spinduliuotės aptikimas ir nuklidų nustatymas |
| --- | --- |

3.

Spinduliuotės aptikimas ir nuklidų nustatymas

Radiologinių ir branduolinių medžiagų detektoriai

Asmeninis spinduliuotės dozimetras/detektorius

Rankinis spinduliuotės detektorius

Izotopų nustatymo įrenginys

Arkinis spinduliuotės detektorius

Arkinis spektrometrinis detektorius izotopams nustatyti

| 4. | Mėginių analizė laboratorijose |
| --- | --- |

4.

Mėginių analizė laboratorijose

Visų galimų prekių identifikavimo, kiekio nustatymo ir patikrinimo įranga

Dujų ir skysčių chromatografija (dujų chromatografija, skysčių chromatografija, efektyvioji skysčių chromatografija ir kt.)

Spektrometrija ir su spektrometrija derinami metodai (infraraudonoji spektroskopija, Ramano spektroskopija, UV-VIS spektrofotometrija, fluorescencija, dujų chromatografija ir masių spektrometrija ir kt.)

Rentgeno įranga (rentgeno fluorescencija ir kt.)

BMR spektrometrija ir stabiliųjų izotopų analizė

Kita laboratorinė įranga (atominės sugerties spektroskopija, distiliacinis analizatorius, diferencinė skenuojamoji kalorimetrija, elektroforezė, mikroskopas, skystinis blyksimasis skaitiklis (scintilometras), rūkymo įrenginys ir kt.)

| 5. | Mėginių ėmimas ir jų analizė vietoje |
| --- | --- |

5.

Mėginių ėmimas ir jų analizė vietoje

Medžiagų aptikimas taikant jonų judrio spektrometriją

Nešiojamoji įranga konkrečioms pavojingoms medžiagoms aptikti

Kinologinis medžiagų aptikimas

Taikomas įvairiai rizikai mažuose ir didesniuose objektuose

Mėginių ėmimas

Įrankiai mėginiams paimti, traukos gaubtas, pirštininė kamera

Mobiliosios laboratorijos

Transporto priemonė, kurioje įrengta visa reikiama įranga mėginiams analizuoti vietoje

Rankiniai detektoriai

Organinių medžiagų, metalų ir lydinių analizė

Cheminės kolorimetrijos testai

Ramano spektroskopija

Infraraudonoji spektroskopija

Rentgeno fluorescencija

Dujų detektoriai, skirti konteineriams

| 6. | Tikrinimas rankiniais prietaisais |
| --- | --- |

6.

Tikrinimas rankiniais prietaisais

Asmeniniai rankiniai įrankiai

Kišeniniai įrankiai

Mechaninių priemonių rinkinys

Teleskopinis veidrodėlis

Prietaisai

Endoskopas

Stacionarūs arba rankiniai metalo detektoriai

Kameros transporto priemonėms iš apačios patikrinti

Ultragarso prietaisas

Tankio matuoklis

Kita

Tikrinimas po vandeniu

---

(1)  Laikantis taikytinų teisės aktų nuostatų ir kitų rekomendacijų, susijusių su sveikatos apsauga ir privatumo užtikrinimu.

---

II PRIEDAS

RODIKLIAI, KURIAIS GRINDŽIAMA PRIEMONĖS ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS, PADARYTOS SIEKIANT 3 STRAIPSNYJE NUSTATYTŲ BENDRŲJŲ IR KONKREČIŲ TIKSLŲ, ATASKAITA

Priemonės įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaita grindžiama šiais rodikliais:

Įranga

| a) | Sausumos sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą) |
| --- | --- |

a)

Sausumos sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą)

| b) | Jūrų sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą) |
| --- | --- |

b)

Jūrų sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą)

| c) | Oro sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą) |
| --- | --- |

c)

Oro sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą)

| d) | Sienos perėjimo punktuose, per kuriuos vežamas paštas, turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą) |
| --- | --- |

d)

Sienos perėjimo punktuose, per kuriuos vežamas paštas, turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą)

| e) | Geležinkelių transporto sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą) |
| --- | --- |

e)

Geležinkelių transporto sienos perėjimo punktuose turima muitinio tikrinimo įranga, atitinkanti sutartus standartus (pagal įrangos tipą)

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/18

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/1078

2021 m. balandžio 14 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523 papildomas nustatomomis „InvestEU“ fondo investavimo gairėmis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (1), ypač į jo 8 straipsnio 9 dalį,

kadangi:

| (1) | programos „InvestEU“ tikslas – paremti finansavimo ir investavimo operacijas, kuriomis padedama siekti Reglamento (ES) 2021/523 3 ir 8 straipsniuose nurodytų Sąjungos politikos tikslų; |
| --- | --- |

(1)

programos „InvestEU“ tikslas – paremti finansavimo ir investavimo operacijas, kuriomis padedama siekti Reglamento (ES) 2021/523 3 ir 8 straipsniuose nurodytų Sąjungos politikos tikslų;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2021/523 8 straipsnį „InvestEU“ fondas turi veikti pagal keturias, t. y. tvarios infrastruktūros, mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo, mažųjų ir vidutinių įmonių, socialinių investicijų ir įgūdžių, politikos linijas, atspindinčias Sąjungos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2021/523 8 straipsnį „InvestEU“ fondas turi veikti pagal keturias, t. y. tvarios infrastruktūros, mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo, mažųjų ir vidutinių įmonių, socialinių investicijų ir įgūdžių, politikos linijas, atspindinčias Sąjungos politikos prioritetus;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/523 14 straipsnio 1 dalies d punktu, kad atitiktų „InvestEU“ fondo reikalavimus, finansavimo ir investavimo operacijos pagal kiekvieną iš tų politikos linijų turi atitikti Komisijos nustatytas investavimo gaires. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) 2021/523 24 straipsnio 1 dalies b punktą Investicijų komitetas turi patikrinti, ar įgyvendinančiųjų partnerių pateikti pasiūlymai dėl finansavimo ir investavimo operacijų atitinka tose investavimo gairėse nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/523 14 straipsnio 1 dalies d punktu, kad atitiktų „InvestEU“ fondo reikalavimus, finansavimo ir investavimo operacijos pagal kiekvieną iš tų politikos linijų turi atitikti Komisijos nustatytas investavimo gaires. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) 2021/523 24 straipsnio 1 dalies b punktą Investicijų komitetas turi patikrinti, ar įgyvendinančiųjų partnerių pateikti pasiūlymai dėl finansavimo ir investavimo operacijų atitinka tose investavimo gairėse nustatytus reikalavimus;

| (4) | investavimo gaires sudaro horizontalioji dalis, taikoma visoms finansavimo ir investavimo operacijoms naudojant „InvestEU“ fondą, ir politikos linijų dalis, kurioje išdėstytos konkrečios nuostatos, taikomos finansavimo ir investavimo operacijoms pagal kiekvieną politikos liniją; |
| --- | --- |

(4)

investavimo gaires sudaro horizontalioji dalis, taikoma visoms finansavimo ir investavimo operacijoms naudojant „InvestEU“ fondą, ir politikos linijų dalis, kurioje išdėstytos konkrečios nuostatos, taikomos finansavimo ir investavimo operacijoms pagal kiekvieną politikos liniją;

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2021/523 8 straipsnio 9 dalį Komisija parengė investavimo gaires glaudžiai bendradarbiaudama su Europos investicijų banko grupe ir kitais galimais įgyvendinančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2021/523 8 straipsnio 9 dalį Komisija parengė investavimo gaires glaudžiai bendradarbiaudama su Europos investicijų banko grupe ir kitais galimais įgyvendinančiaisiais partneriais;

| (6) | siekiant užtikrinti greitą šiuo reglamentu numatytų priemonių taikymą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti greitą šiuo reglamentu numatytų priemonių taikymą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priimamos priede pateiktos Reglamentu (ES) 2021/523 įsteigto „InvestEU“ fondo finansavimo ir investavimo operacijoms skirtos investavimo gairės.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

1

---

PRIEDAS

„InvestEU“ FONDO INVESTAVIMO GAIRĖS

TURINYS

| 1. | TAIKYMO SRITIS | 22 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS | 22 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų ir Sąjungos pridėtinė vertė | 22 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir papildomumas | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bendrieji finansavimo ir investavimo operacijų reikalavimai | 23 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Įgyvendinantieji partneriai, finansų tarpininkai ir galutiniai gavėjai | 23 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Finansinių produktų rūšys ir bendro intereso su įgyvendinančiaisiais partneriais ir finansų tarpininkais užtikrinimo reikalavimai | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Nefinansuojama veikla | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Valstybės pagalbos aspektai | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.4. | Rizikos vertinimas | 26 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Finansavimo valiuta | 27 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Paskirstymo pagal politikos liniją principai | 28 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Geografinė ir sektorinė diversifikacija | 28 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Valstybių narių skyriai politikos linijose | 29 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Iš „InvestEU“ fondo remiamos derinimo operacijos | 29 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Strateginės investicijos | 30 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 3. | TVARIŲ INVESTICIJŲ SKATINIMAS | 31 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Klimato ir aplinkos stebėjimas ir ataskaitų teikimas | 32 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tvarumo patikrinimas | 33 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“ | 33 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | ES GARANTIJOS NAUDOJIMAS | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Bendrieji finansiniai produktai | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms | 36 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Teminiai finansiniai produktai | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 5. | ĮGYVENDINANČIOJO PARTNERIO TEIKIAMAS FINANSAVIMAS | 36 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Bendrieji finansiniai produktai | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Teminiai finansiniai produktai | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 6. | POLITIKOS LINIJOS | 39 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Tvarios infrastruktūros politikos linija | 39 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Intervencijos politikos sritys | 39 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Galimų finansinių produktų savybės | 47 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linija | 49 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Intervencijos politikos sritys | 49 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Galimų finansinių produktų savybės | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | MVĮ linija | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Intervencijos politikos sritys | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Galimų finansinių produktų savybės | 56 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.4. | Socialinių investicijų ir įgūdžių linija | 58 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Intervencijos politikos sritys | 58 |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Galimų finansinių produktų savybės | 62 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

1.   TAIKYMO SRITIS

Pagal 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (1) (toliau – „InvestEU“ reglamentas), 8 straipsnio 9 dalį šiose investavimo gairėse nustatomi finansiniams produktams ir finansavimo bei investavimo operacijoms pagal „InvestEU“ fondo politikos linijas taikomi tinkamumo reikalavimai:

| a) | „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 9 punkte nurodyti finansiniai produktai ir to reglamento 2 straipsnio 10 punkte nurodytos finansavimo ir investavimo operacijos turi atitikti „InvestEU“ reglamente ir šiose investavimo gairėse nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

„InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 9 punkte nurodyti finansiniai produktai ir to reglamento 2 straipsnio 10 punkte nurodytos finansavimo ir investavimo operacijos turi atitikti „InvestEU“ reglamente ir šiose investavimo gairėse nustatytus reikalavimus;

| b) | priimdamas sprendimą pagal „InvestEU“ reglamento 24 straipsnį Investicijų komitetas turi patikrinti, ar laikomasi šių investavimo gairių. |
| --- | --- |

b)

priimdamas sprendimą pagal „InvestEU“ reglamento 24 straipsnį Investicijų komitetas turi patikrinti, ar laikomasi šių investavimo gairių.

Šios investavimo gairės taikomos tiek ES, tiek valstybių narių skyriams, nustatytiems „InvestEU“ reglamento 9 straipsnyje, nebent šiose gairėse būtų nurodyta kitaip. Šioms investavimo gairėms taip pat taikomos „InvestEU“ reglamento 2 straipsnyje nustatytos apibrėžtys.

2.   HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS

2.1.   Indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų ir Sąjungos pridėtinė vertė

„InvestEU“ fondo remiamomis finansavimo ir investavimo operacijomis daugiausia dėmesio skiriama investicijoms, kuriomis kuriama Sąjungos pridėtinė vertė. Kai finansavimo ir investavimo operacijoms naudojami konkretūs finansiniai produktai, Sąjungos pridėtinės vertės pobūdis gali skirtis, kaip nurodyta pagal kiekvieną politikos liniją, pateiktą šių investavimo gairių 6 skirsnyje. Naudojant finansinius produktus vykdomų finansavimo ir investavimo operacijų Sąjungos pridėtinė vertė taip pat gali atsirasti dėl sektorinio ar geografinio rizikos diversifikavimo finansinių produktų lygmeniu. Be to, Sąjungos pridėtinė vertė, be kita ko, gali atsirasti dėl indėlio į Sąjungos atsparumą strateginės svarbos srityse, kaip išsamiau išdėstyta 2.10 skirsnyje.

Kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai programos „InvestEU“ remiamose politikos srityse, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento 3 straipsnyje ir II priede, kiek tai susiję su jame nurodytais sektoriais, finansavimo ir investavimo operacijomis gali būti papildomas dotacijų finansavimas ir kita parama, visų pirma vykdant derinimo operacijas ir derinant veiksmus. „InvestEU“ fondas visų pirma gali papildyti atitinkamus programos „Europos horizontas“
   (2), Europos infrastruktūros tinklų priemonės (3), Skaitmeninės Europos programos (4), Bendrosios rinkos programos (5), Europos kosmoso programos (6), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) (7), Sanglaudos fondo (8), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (9), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) (10), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (11), programos „Kūrybiška Europa“
   (12), Prieglobsčio ir migracijos fondo (13), Vidaus saugumo fondo (14), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) (15), Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) (16), ATLPS inovacijų fondo (17), programos „ES – sveikatos labui“
   (18), Teisingos pertvarkos fondo (TPF) (19) ir Europos gynybos fondo (20) politikos tikslus.

2.2.   Rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir papildomumas

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (toliau – Finansinis reglamentas (21)) 209 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ES garantija sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir siekiama papildomumo, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento (22) V priedo A skirsnyje.

2.3.   Bendrieji finansavimo ir investavimo operacijų reikalavimai

2.3.1.   Įgyvendinantieji partneriai, finansų tarpininkai ir galutiniai gavėjai

Pagal „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 13 punktą įgyvendinantieji partneriai yra reikalavimus atitinkančios garantijos šalys, pavyzdžiui, finansų įstaigos, su kuriomis Komisija yra sudariusi susitarimą dėl garantijos.

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (23) arba netiesiogiai per privačiuosius arba viešuosius finansų tarpininkus.

Įgyvendinantieji partneriai taip pat gali tapti patariamaisiais partneriais, per „InvestEU“ konsultacijų centrą tiesiogiai arba netiesiogiai teikiančiais techninę paramą ir gebėjimų stiprinimo paramą finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams. Be to, finansų tarpininkai gali teikti techninę paramą ir gebėjimų stiprinimo paramą galutiniams gavėjams arba gali patys ja pasinaudoti.

Tiesioginės operacijos yra susijusios su tiesioginiu įgyvendinančiųjų partnerių teikiamu finansavimu galutiniams gavėjams (24).

Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai gali sudaryti susitarimus su finansų tarpininkais pagal Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalį. Tarpinio finansavimo atveju pagal Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalį tuos finansų tarpininkus turi atrinkti įgyvendinantieji partneriai pagal procedūras, lygiavertes Komisijos taikomoms procedūroms. Tokios procedūros turi atitikti atvirų, skaidrių, proporcingų ir nediskriminacinių procedūrų principus ir jomis turi būti vengiama interesų konflikto. Pavyzdžiui, tos operacijos galėtų būti vykdomos skelbiant kvietimą pareikšti susidomėjimą. Netiesioginėmis operacijomis finansavimas taip pat gali būti teikiamas per investavimo platformas, apibrėžtas „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 18 punkte.

Pagal Finansinio reglamento 209 straipsnio 2 dalies a punktą ir 219 straipsnio 3 dalį vykdant finansavimo ir investavimo operacijas parama teikiama tik galutiniams gavėjams, kurie pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus Sąjungos finansinės paramos teikimo metu laikomi ekonomiškai perspektyviais.

Reikalavimus atitinkantys galutiniai gavėjai turi būti fiziniai arba juridiniai asmenys, įskaitant:

| a) | privačius subjektus, pavyzdžiui, specialiosios paskirties įmones arba projektų įmones, dideles įmones, vidutinės kapitalizacijos įmones, įskaitant mažas vidutinės kapitalizacijos įmones (25), ir MVĮ; |
| --- | --- |

a)

privačius subjektus, pavyzdžiui, specialiosios paskirties įmones arba projektų įmones, dideles įmones, vidutinės kapitalizacijos įmones, įskaitant mažas vidutinės kapitalizacijos įmones (25), ir MVĮ;

| b) | viešojo sektoriaus subjektus (teritorinius arba neteritorinius, išskyrus finansavimo ir investavimo operacijas su tokiais subjektais (26), dėl kurių kyla tiesioginė rizika valstybėms narėms) ir subjektus, kurie gali būti prilyginami viešojo sektoriaus subjektams; |
| --- | --- |

b)

viešojo sektoriaus subjektus (teritorinius arba neteritorinius, išskyrus finansavimo ir investavimo operacijas su tokiais subjektais (26), dėl kurių kyla tiesioginė rizika valstybėms narėms) ir subjektus, kurie gali būti prilyginami viešojo sektoriaus subjektams;

| c) | mišrius subjektus, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ir privačias įmones, kurioms pavestas viešasis tikslas, arba |
| --- | --- |

c)

mišrius subjektus, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ir privačias įmones, kurioms pavestas viešasis tikslas, arba

| d) | ne pelno organizacijas. |
| --- | --- |

d)

ne pelno organizacijas.

Tiksliniai finansinio produkto galutiniai gavėjai bus apibrėžti susitarime dėl garantijos.

Įgyvendinantieji partneriai neturi būti patekę nė į vieną iš Finansinio reglamento 136 straipsnio 1 dalyje arba 4 dalies a arba b punkte nurodytų situacijų. Kalbant apie finansų tarpininkus ir galutinius gavėjus, tai, kad taikomas 136 straipsnis, turi būti nurodyta susitarimuose dėl garantijų. Kai finansavimo ir investavimo operacijomis nauda teikiama galutiniams gavėjams, kurie yra didelės įmonės, viešojo sektoriaus subjektai ir subjektai, kurie gali būti prilyginami viešojo sektoriaus subjektams, ir jiems lengviau patekti į kapitalo rinkas arba gauti bankų finansavimą, arba kurių rizika mažesnė, įgyvendinantysis partneris turi įrodyti didelę politinę pridėtinę vertę.

Remdamasis informacija, gauta iš įgyvendinančiojo partnerio, Investicijų komitetas patikrina, ar pagal programą „InvestEU“ remiama finansavimo arba investavimo operacija, kurią pateikė įgyvendinantysis partneris, arba tokių operacijų derinys, kurį pateikė daugiau nei vienas įgyvendinantysis partneris:

| a) | tiesioginių operacijų atveju neviršija 50 % (27) visų projekto išlaidų; |
| --- | --- |

a)

tiesioginių operacijų atveju neviršija 50 % (27) visų projekto išlaidų;

| b) | netiesioginių nuosavo kapitalo operacijų atveju neviršija 50 % viso fondo dydžio (28); |
| --- | --- |

b)

netiesioginių nuosavo kapitalo operacijų atveju neviršija 50 % viso fondo dydžio (28);

| c) | netiesioginių skolos operacijų atveju bent 20 % pozicijos išlaiko finansų tarpininkas. |
| --- | --- |

c)

netiesioginių skolos operacijų atveju bent 20 % pozicijos išlaiko finansų tarpininkas.

Šie reikalavimai taikomi, nebent šiose investavimo gairėse pagal 5 skirsnį nenurodyta kitaip.

Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris pagal susitarimą reikalauja, kad finansų tarpininkas negalėtų įtraukti to paties sandorio su galutiniais gavėjais ar kitais tarpininkais į daugiau kaip vieną portfelį, kuris remiamas pagal programą „InvestEU“.

Netiesioginių nuosavo kapitalo operacijų atveju įgyvendinantysis partneris, laikydamasis b punkte nurodyto reikalavimo, prašo, kad potencialūs finansų tarpininkai jį informuotų apie savo ketinimą siekti investicijų iš kito įgyvendinančiojo partnerio ir (arba) finansų tarpininko, kurie naudojasi ES garantija, laikydamiesi potencialiems finansų tarpininkams privalomų konfidencialumo reikalavimų.

Pagal susitarimą reikalaujama, kad galutiniai gavėjai patvirtintų, kad „InvestEU“ fondo ir kitų Sąjungos programų paramos derinys neviršija visų projekto išlaidų, kai taikytina, ir kad programos „InvestEU“ remiamas finansavimas nenaudojamas iš Sąjungos programų skiriamai dotacijai iš anksto finansuoti arba kad pagal Sąjungos programą skiriama dotacija nenaudojama programos „InvestEU“ paramai kompensuoti.

Atsižvelgdami į finansinio produkto ir galutinių gavėjų pobūdį, įgyvendinantieji partneriai užtikrina programos „InvestEU“ paramos matomumą pagal „InvestEU“ reglamento 32 straipsnį, kaip išsamiau nurodyta susitarimuose dėl garantijų.

2.3.2.   Finansinių produktų rūšys ir bendro intereso su įgyvendinančiaisiais partneriais ir finansų tarpininkais užtikrinimo reikalavimai

2.3.2.1.   Prioritetinių politikos tikslų nustatymas

Siekiant nustatyti kiekvieno finansinio produkto prioritetinius politikos tikslus, bus nustatyti pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, iš kurių matyti, kaip įgyvendinami politikos prioritetai. Be to, bus naudojama viena ar kelios iš šių priemonių:

| a) | tikslinės tam tikriems politikos prioritetams suteikto finansavimo sumos; |
| --- | --- |

a)

tikslinės tam tikriems politikos prioritetams suteikto finansavimo sumos;

| b) | atitinkamiems galutiniams gavėjams skirti konkretūs specialūs kriterijai; |
| --- | --- |

b)

atitinkamiems galutiniams gavėjams skirti konkretūs specialūs kriterijai;

| c) | skirtingas ES garantijos taikymas rizikai, susijusiai su konkrečiais politikos prioritetais; |
| --- | --- |

c)

skirtingas ES garantijos taikymas rizikai, susijusiai su konkrečiais politikos prioritetais;

| d) | koncentracijos ribos pagal sektorių ir (arba) geografinę aprėptį; |
| --- | --- |

d)

koncentracijos ribos pagal sektorių ir (arba) geografinę aprėptį;

| e) | tinkamai pagrįstas veiklos rezultatais grindžiamas mechanizmas, atspindintis konkrečių politikos prioritetų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

tinkamai pagrįstas veiklos rezultatais grindžiamas mechanizmas, atspindintis konkrečių politikos prioritetų įgyvendinimą;

| f) | tarpinių ir siektinų reikšmių, susijusių su papildomų ES garantijos dalių paskirstymu naujiems arba esamiems įgyvendinančiojo partnerio finansiniams produktams, apibrėžimas arba |
| --- | --- |

f)

tarpinių ir siektinų reikšmių, susijusių su papildomų ES garantijos dalių paskirstymu naujiems arba esamiems įgyvendinančiojo partnerio finansiniams produktams, apibrėžimas arba

| g) | bet kokios kitos deramos priemonės. |
| --- | --- |

g)

bet kokios kitos deramos priemonės.

Susitarime dėl garantijos bus nustatyti prioritetai ir taikytinos priemonės.

Be to, siekiant nustatyti politikos kryptį ir peržiūrėti „InvestEU“ fondo lėšomis numatytų finansuoti operacijų bazę bus užmegztas glaudus Komisijos ir kiekvieno įgyvendinančiojo partnerio dialogas.

Siekiant užtikrinti lankstumą ir gebėjimą reaguoti į potencialiai kintančius rinkos ir politikos poreikius, kaip reikalaujama pagal kiekvieną politikos liniją, Komisija ir atitinkami „InvestEU“ valdymo organai gali teikti pirmenybę „InvestEU“ reglamento II priede nustatytoms sritimis, kuriose gali būti vykdomas finansavimas, remdamiesi šiame skirsnyje aprašytomis priemonėmis. Komisija gali visų pirma:

| a) | kartu su įgyvendinančiaisiais partneriais reguliariai peržiūrėti jų pateiktą projektų bazę. Projektų bazę sudaro apibendrinta informacija (arba išsami informacija, kuriai taikomi įgyvendinančiojo partnerio ir galutinio gavėjo tarpusavio konfidencialumo įsipareigojimai, jei taip sutarta susitarime dėl garantijos), susijusi su numatoma finansavimo suma pagal atitinkamas politikos sritis subsektorių lygmeniu ir operacijų geografine aprėptimi. Reikės pateikti išsamesnę informaciją apie 2.3.2.2 skirsnyje apibrėžtus teminius produktus ir apie finansavimo ir investavimo operacijas, kurioms naudojamas 2.9 skirsnyje apibrėžtas derinimas; |
| --- | --- |

a)

kartu su įgyvendinančiaisiais partneriais reguliariai peržiūrėti jų pateiktą projektų bazę. Projektų bazę sudaro apibendrinta informacija (arba išsami informacija, kuriai taikomi įgyvendinančiojo partnerio ir galutinio gavėjo tarpusavio konfidencialumo įsipareigojimai, jei taip sutarta susitarime dėl garantijos), susijusi su numatoma finansavimo suma pagal atitinkamas politikos sritis subsektorių lygmeniu ir operacijų geografine aprėptimi. Reikės pateikti išsamesnę informaciją apie 2.3.2.2 skirsnyje apibrėžtus teminius produktus ir apie finansavimo ir investavimo operacijas, kurioms naudojamas 2.9 skirsnyje apibrėžtas derinimas;

| b) | pateikti šiose gairėse nurodytų tinkamumo kriterijų ir prioritetų nustatymo priemonių aiškinimo gaires; |
| --- | --- |

b)

pateikti šiose gairėse nurodytų tinkamumo kriterijų ir prioritetų nustatymo priemonių aiškinimo gaires;

| c) | peržiūrėti atitinkamų finansinių produktų rezultatus ir taikymo sritį, kad būtų galima optimaliai įgyvendinti šiose gairėse nurodytus politikos prioritetus. |
| --- | --- |

c)

peržiūrėti atitinkamų finansinių produktų rezultatus ir taikymo sritį, kad būtų galima optimaliai įgyvendinti šiose gairėse nurodytus politikos prioritetus.

Pagal šiame 2.3.2.1 skirsnyje nustatytą sistemą orientaciniai tikslai, kuriais daugiausia dėmesio skiriama konkretiems politikos tikslams, gali būti nustatomi pagal bendruosius finansinius produktus.

2.3.2.2.   Finansiniai produktai

Finansiniai produktai gali būti bendrieji finansiniai produktai, teminiai finansiniai produktai ir jungtiniai bendrieji ar teminiai finansiniai produktai.

Bendraisiais finansiniais produktais remiama viena ar daugiau politikos sričių, kurias apima kiekviena politikos linija, kaip išsamiau apibrėžta šių investavimo gairių 6 skirsnyje.

Tinkamai pagrįstais atvejais, priklausomai nuo finansavimo ir investavimo operacijų, kuriomis siekiama konkrečių politikos tikslų, rizikos profilio, teminius finansinius produktus galima kurti pagal politikos linijas.

Teminis finansinis produktas skirtas aiškiai apibrėžtai, didesnės Sąjungos pridėtinės vertės politikos sričiai, kurioje rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos negalima išspręsti bendraisiais finansiniais produktais, nes ji labai skiriasi nuo šių esamų bendrųjų finansinių produktų sąlygų. Tai visų pirma gali būti susiję su finansavimo ir investavimo operacijomis, kurių rizikos profilis yra didelis ir kurioms reikia didesnės ES garantijos, su įgyvendinančiuoju partneriu dalijantis rizika asimetriškai, ribotai arba visai ja nesidalijant. Bet kuriuo atveju įgyvendinančiojo partnerio finansinis įnašas atsižvelgiant į portfelį turi atitikti „InvestEU“ reglamento 13 straipsnio 4 ir 5 dalis.

Teminis finansinis produktas grindžiamas rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos vertinimu, kuris turi būti proporcingas siūlomo teminio finansinio produkto savybėms, jei produktas dar nebuvo vertinamas esamuose vertinimuose ir tyrimuose.

Be projektų bazės peržiūros, įgyvendinantysis partneris pateikia Komisijai konkrečią informaciją apie kiekvienos finansavimo arba investavimo operacijos tinkamumą pagal teminį produktą, kaip nustatyta susitarime dėl garantijos.

Jungtinis bendrasis arba teminis finansinis produktas gali būti kuriamas siekiant veiksmingiau įgyvendinti politikos tikslus, patenkančius į daugiau nei vieną politikos liniją. Tokiuose produktuose naudojami dviejų ar daugiau linijų ištekliai.

2.3.3.   Nefinansuojama veikla

„InvestEU“ fondas neremia veiklos, nurodytos „InvestEU“ reglamento V priedo B skirsnyje.

2.3.4.   Valstybės pagalbos aspektai

Valstybių narių ištekliai, naudojami finansavimo ir investavimo operacijose, kurios remiamos „InvestEU“ fondo lėšomis iš ES ir valstybių narių skyrių, tam tikrais atvejais gali būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau jiems netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti apie valstybės pagalbos priemones, jeigu jos atitinka reikalavimus, nustatytus Bendrajame bendrosios išimties reglamente (29), visų pirma jo konkrečiame skirsnyje dėl programos „InvestEU“
   (30), arba kitame bendrosios išimties reglamente (31). Apie bet kokią valstybės pagalbą, kuri neatitinka viename iš bendrosios išimties reglamentų nustatytų reikalavimų, Komisijai turi būti pranešta pagal SESV 108 straipsnį.

2.4.   Rizikos vertinimas

Visų tiesioginių skolos tipo operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai atlieka savo standartinį rizikos vertinimą, apimantį įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės ir tikėtino susigrąžinimo normos apskaičiavimą bei klasifikavimą pagal įgyvendinančiojo partnerio vidaus reitingų arba lygių sistemą, ir apie tai praneša Komisijai.

Siekiant atspindėti bendrą operacijos riziką, toks apskaičiavimas atliekamas neatsižvelgiant į ES garantiją ir įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą. Tačiau apskaičiuojant turi būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurios operacijos naudojant teminius produktus gali pagal įgyvendinančiojo partnerio taisykles ir procedūras nepatekti į jo įprastų rizikos parametrų taikymo sritį. Tokiais atvejais įgyvendinantysis partneris, bendradarbiaudamas su Komisija, parengia tinkamą rizikos vertinimą, kad būtų užtikrintas tinkamas pranešimas apie riziką.

Informacija apie tikėtiną skolos tipo operacijų rizikos profilį taip pat pateikiama Investicijų komitetui teikiant paraišką dėl „InvestEU“ fondo paramos. Skolos tipo operacija – tai operacija, turinti skolos rizikos požymių, į kurią gali būti įtrauktos priemonės, kurios teisiškai yra skola. Skolos pavyzdžiai: paskolos, finansinė nuoma, hipoteka, akredityvai, garantijos, rezervinės kredito priemonės ir kapitalo rinkose išleisti vertybiniai popieriai, pvz., obligacijos; tai gali būti pirmaeilės skolos, tarpinio pobūdžio skolos arba subordinuotosios ir užtikrintos arba neužtikrintos.

Nuosavo kapitalo tipo operacijų atveju ES garantija gali būti naudojama įgyvendinančiųjų partnerių investicijoms į atskirus subjektus arba projektus (nuosavo kapitalo tipo investicijoms) paremti arba investicijoms į fondus (įskaitant fondų fondus, bendrojo investavimo priemones ar kitų rūšių tarpininkus) arba kitų rūšių finansavimo priemones, keliančias nuosavo kapitalo tipo portfelio riziką (nuosavo kapitalo tipo portfelis).

Nuosavo kapitalo tipo operacija – tai operacija, turinti nuosavo kapitalo rizikos požymių. Tai gali apimti priemones, kurios teisiškai yra nuosavas kapitalas, pavyzdžiui, investicijas į paprastąsias arba privilegijuotąsias akcijas, ir kvazinuosavas kapitalas arba mišrios priemonės, pavyzdžiui, labai subordinuotos paskolos su teise dalytis pelną, tarpinio pobūdžio finansavimas, rizikos kapitalo paskolos, konvertuojamos akcijos, varantai ar kitų formų dalyvavimo nuosavame kapitale sąlyga, kai turėtojui kyla nuosavo kapitalo tipo rizika. Tiesioginių nuosavo kapitalo tipo operacijų atveju įgyvendinantysis partneris atlieka savo standartinį vertinimą ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai. Operacijų, kurios nepatenka į įprastų nuosavo kapitalo parametrų taikymo sritį, atveju įgyvendinantysis partneris, bendradarbiaudamas su Komisija, parengia tinkamą vertinimo metodą, kad būtų užtikrintas tinkamas ataskaitų teikimas.

Įgyvendinantysis partneris naudoja savo standartinį rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar operacija priskiriama nuosavo kapitalo tipo ar skolos tipo kategorijai, nepriklausomai nuo jos teisinės formos ir nomenklatūros, ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai.

Tarpininkaujamų operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai gali remtis standartinėmis finansų tarpininkų procedūromis, susijusiomis su galutinių gavėjų rizikos vertinimu arba operacijos vertinimu, jei taikoma. Susitarime dėl garantijos bus numatyta, kad Komisijai pranešama apie įgyvendinančiųjų partnerių atliktos analizės, pagrįstos iš finansų tarpininkų portfelio lygmeniu gauta informacija, rezultatus, kad ji galėtų įvertinti tokių operacijų poveikį rizikai, kurią apima ES garantija, ir atidėjinių poreikių pakankamumui.

Finansavimo ir investavimo operacijos kartografuojamos pagal bendrą reitingų sistemą, nustatytą pagal „InvestEU“ reglamento 11 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį. Atitinkama informacija apie finansavimo arba investavimo operacijos rizikos vertinimą pateikiama Investicijų komitetui pagal „InvestEU“ reglamento 24 straipsnio 4 dalį ir Komisijai ataskaitų teikimo tikslais. Išsamūs reikalavimai nustatomi susitarimuose dėl garantijų, atsižvelgiant į ES (kaip garanto) interesus ir užtikrinant, kad būtų tinkamai saugomas privačios ir (arba) neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas.

2.5.   Finansavimo valiuta

ES garantija įgyvendinantiesiems partneriams teikiama eurais.

Finansavimas galutiniams gavėjams pagal finansavimo ir investavimo operacijas gali būti teikiamas bet kuria valiuta, kuri valstybėje narėje turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą. Be to, toks finansavimas gali prisidėti prie vietos kapitalo rinkų plėtros.

Finansavimas taip pat gali būti teikiamas kitomis valiutomis, kuriomis prekiaujama. Tačiau įgyvendinantieji partneriai ir finansų tarpininkai stengiasi užtikrinti, kad galutiniams gavėjams nekiltų užsienio valiutos kurso rizika. Paprastai finansavimas galutiniams gavėjams gali būti teikiamas kitomis valiutomis nei tos valstybės, kurioje yra įsisteigęs galutinis gavėjas, teisėta mokėjimo priemonė tik jei tam yra svarių ekonominių priežasčių. Tokiais atvejais pageidautina, kad finansavimas būtų teikiamas eurais.

2.6.   Paskirstymo pagal politikos liniją principai

Finansiniai produktai sukuriami pagal atitinkamą politikos liniją, vadovaujantis toliau išdėstomais principais:

| a) | finansiniai produktai, skirti finansavimo ir investavimo operacijoms remti, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti teigiamą socialinį poveikį arba įgūdžių ugdymą, patenka į socialinių investicijų ir įgūdžių liniją; |
| --- | --- |

a)

finansiniai produktai, skirti finansavimo ir investavimo operacijoms remti, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti teigiamą socialinį poveikį arba įgūdžių ugdymą, patenka į socialinių investicijų ir įgūdžių liniją;

| b) | finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės, remti, teikiami per tarpininkus skolos arba nuosavo kapitalo forma, priskiriami MVĮ linijai, išskyrus tuos, kurie patenka į a punkto taikymo sritį. Tiesioginių operacijų atveju finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės bendroje politikos srityje, nurodytoje „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies c punkte, remti, priskiriami MVĮ linijai, o kitoms konkrečioms politikos sritims skirti finansiniai produktai turi būti priskirti tą sritį apimančiai linijai; |
| --- | --- |

b)

finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės, remti, teikiami per tarpininkus skolos arba nuosavo kapitalo forma, priskiriami MVĮ linijai, išskyrus tuos, kurie patenka į a punkto taikymo sritį. Tiesioginių operacijų atveju finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės bendroje politikos srityje, nurodytoje „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies c punkte, remti, priskiriami MVĮ linijai, o kitoms konkrečioms politikos sritims skirti finansiniai produktai turi būti priskirti tą sritį apimančiai linijai;

| c) | finansiniai produktai, skirti mokslinių tyrimų, inovacijų ar skaitmeninimo veiklai remti, priskiriami mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai, išskyrus a ir b punktuose nurodytus produktus; |
| --- | --- |

c)

finansiniai produktai, skirti mokslinių tyrimų, inovacijų ar skaitmeninimo veiklai remti, priskiriami mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai, išskyrus a ir b punktuose nurodytus produktus;

| d) | finansiniai produktai, skirti infrastruktūros operacijoms, susijusiam kilnojamajam turtui, inovatyvių technologijų, kurių rizika daugiausia susijusi su paklausa, diegimui ir konkretaus sektoriaus rinkos plėtrai remti, priskiriami tvarios infrastruktūros politikos linijai, jei laikomasi šių sąlygų:






  i) | su socialine infrastruktūra (32) susiję finansiniai produktai turi būti priskiriami socialinių investicijų ir įgūdžių linijai; |
| --- | --- | --- |

d)

finansiniai produktai, skirti infrastruktūros operacijoms, susijusiam kilnojamajam turtui, inovatyvių technologijų, kurių rizika daugiausia susijusi su paklausa, diegimui ir konkretaus sektoriaus rinkos plėtrai remti, priskiriami tvarios infrastruktūros politikos linijai, jei laikomasi šių sąlygų:

i)

su socialine infrastruktūra (32) susiję finansiniai produktai turi būti priskiriami socialinių investicijų ir įgūdžių linijai;

| ii) | su infrastruktūra susiję finansiniai produktai, kurių pagrindinė rizika susijusi su technologine plėtra ir inovacijų veikla, turi būti priskirti mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai. Tačiau MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės taip pat gali pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją įgyvendinti ir plėtoti finansinius produktus, susijusius su projektais, kuriais siekiama atitinkamų tvarios infrastruktūros politikos tikslų, jei portfeliams netaikomas b punktas. |
| --- | --- |

ii)

su infrastruktūra susiję finansiniai produktai, kurių pagrindinė rizika susijusi su technologine plėtra ir inovacijų veikla, turi būti priskirti mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai. Tačiau MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės taip pat gali pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją įgyvendinti ir plėtoti finansinius produktus, susijusius su projektais, kuriais siekiama atitinkamų tvarios infrastruktūros politikos tikslų, jei portfeliams netaikomas b punktas.

Pagal „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 1 dalies g punktą kapitalo parama MVĮ gali būti teikiama naudojant bet kurios politikos linijos finansinius produktus.

Jungtiniai finansiniai produktai priklauso dviem ar daugiau linijų pagal atitinkamą garantijų paskirstymo mechanizmą, kaip nustatyta susitarimuose dėl garantijų. Tokį garantijų paskirstymo mechanizmą gali sudaryti kiekvienos ex ante apibrėžtos finansavimo arba investavimo operacijos pro rata padalijimas tarp atitinkamų politikos linijų arba kitas mechanizmas.

Kiekviena įgyvendinančiojo partnerio pasiūlyta atskira finansavimo arba investavimo operacija priskiriama atitinkamam finansiniam produktui, kurį ji atitinka. Pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 4 dalį finansavimo arba investavimo operacijos, atitinkančios daugiau nei vieno nustatyto finansinio produkto kriterijus, atveju tokia operacija priskiriama finansiniam produktui, kurio pagrindinį tikslą ji atitinka.

Teikdamas konkrečią finansavimo arba investavimo operaciją, įgyvendinantysis partneris pasiūlo atitinkamą finansinį produktą pagal politikos liniją, kuriai priskirta finansavimo arba investavimo operacija.

2.7.   Geografinė ir sektorinė diversifikacija

Finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikoma ES garantija, apimtis bet kuriose trijose valstybėse narėse investavimo laikotarpio pabaigoje neturėtų sudaryti daugiau kaip 45 % „InvestEU“ fondo remiamo finansavimo sumos visiems įgyvendinantiesiems partneriams kartu sudėjus. Tai neapima finansavimo ir investavimo operacijų arba atitinkamų jų dalių, įtrauktų į valstybių narių skyrius.

Be to, turi būti dedamos visos pastangos siekiant užtikrinti, kad investavimo laikotarpio pabaigoje būtų aprėptos įvairios sritys, kuriose gali būti vykdomos operacijos, išvardytos „InvestEU“ reglamento II priede. Visų pirma bus įtrauktos besiformuojančios arba nepakankamai išvystytos rinkos ir bus atsižvelgiama į įgyvendinančiojo partnerio pateiktus finansinius produktus. Finansinis produktas gali apimti bet kurią „InvestEU“ reglamento II priede nustatytą sritį, kurioje gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos.

Siekiant skatinti geografinę diversifikaciją, gali būti kuriamos investicijų platformos, kuriose būtų sujungiamos įgyvendinančiųjų partnerių ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar įstaigų, turinčių ribotą patirtį finansinių priemonių naudojimo srityje, pastangos ir ekspertinės žinios.

Valstybių narių skyriuose į atitinkamus susitarimus dėl įnašo bus įtraukta geografinė taikymo sritis ir konkretus rezervavimas.

2.8.   Valstybių narių skyriai politikos linijose

Valstybių narių skyriai gali būti sudaromi taip, kad apimtų vieną ar kelias taikomas politikos linijas arba linijas. Juos sudarys rezervuojami prisidedančių valstybių narių asignavimai, skirti fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, EGADP politikos tikslų įgyvendinimui užtikrinti arba susitarime dėl įnašo nustatytiems tikslams, priklausomai nuo įmokėtos sumos kilmės. Valstybių narių skyriai, be kita ko, gali teikti kapitalo paramą MVĮ pagal „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 1 dalies g punktą.

Pagal „InvestEU“ reglamento 10 straipsnį valstybių narių skyrių finansavimo ir investavimo operacijos vykdomos laikantis „InvestEU“ fondo taisyklių ir atitinka šias investavimo gaires bei susitarimą dėl įnašo, įskaitant prisidedančių programų tikslus.

Parama iš kiekvieno valstybės narės skyriaus (33) gali būti teikiama pagal šiuos 2.3.2.2 skirsnyje nurodytų finansinių produktų scenarijus:

| a) | esamas finansinis produktas, sukurtas ES skyriui, taip pat gali būti teikiamas per valstybės narės skyrių. Įnašas rezervuojamas kilmės valstybei (-ėms) narei (-ėms) arba regionui (-ams); |
| --- | --- |

a)

esamas finansinis produktas, sukurtas ES skyriui, taip pat gali būti teikiamas per valstybės narės skyrių. Įnašas rezervuojamas kilmės valstybei (-ėms) narei (-ėms) arba regionui (-ams);

| b) | konkretiems kilmės valstybės narės ar regiono poreikiams ir konkretiems galutiniams gavėjams gali būti rengiami specialiai pritaikyti finansiniai produktai. Toks finansinis produktas gali būti naujos rūšies finansinis produktas arba gali labai skirtis nuo esamo finansinio produkto, sukurto ES skyriui; |
| --- | --- |

b)

konkretiems kilmės valstybės narės ar regiono poreikiams ir konkretiems galutiniams gavėjams gali būti rengiami specialiai pritaikyti finansiniai produktai. Toks finansinis produktas gali būti naujos rūšies finansinis produktas arba gali labai skirtis nuo esamo finansinio produkto, sukurto ES skyriui;

| c) | finansinis produktas gali papildyti bendrą ES ir valstybių narių skyrių paramą. |
| --- | --- |

c)

finansinis produktas gali papildyti bendrą ES ir valstybių narių skyrių paramą.

Pagal „InvestEU“ reglamento 10 straipsnio 2 dalį dvi ar daugiau valstybių narių su Komisija gali sudaryti susitarimą dėl bendro įnašo.

2.9.   Iš „InvestEU“ fondo remiamos derinimo operacijos

„InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 5 punkte apibrėžtos ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos derinimo operacijos (34) yra parama iš „InvestEU“ fondo. Įgyvendinantysis partneris pateikia Investicijų komitetui tvirtinti finansavimo arba investavimo operacijos, kuri yra tokios derinimo operacijos dalis, pasiūlymą.

Derinimo operacija įgyvendinama pagal „InvestEU“ taisykles. Sektoriaus programoje (35) numatytas derinimo elementas gali būti dotacija arba finansinė priemonė ir turi atitikti sektoriaus programos tinkamumo finansuoti taisykles. Derinimo elementas, kuris yra finansinė priemonė, gali būti derinamas ir rizika pasidalijama su programos „InvestEU“ garantija, kaip išsamiau nurodyta susitarime dėl garantijos. Atitinkama darbo programa (36) bus finansavimo sprendimas dėl sektoriaus programos derinimo elemento ir jame bus nurodyta jos forma, tikslai, sektoriaus programos biudžeto suma, kuri bus skirta derinimo operacijoms, ir subjektų, dalyvaujančių derinimo operacijoje, sąrašas. Sprendimas dėl sektoriaus programos derinimo elemento nedaro poveikio Investicijų komiteto sprendimui dėl ES garantijos pagal „InvestEU“ reglamentą.

Rengiant ir įgyvendinant derinimo operaciją ypatingas dėmesys skiriamas bendros Sąjungos paramos veiksmingumui ir proporcingumui. Susitarime dėl garantijos bus nurodytas (-i) finansinis (-iai) produktas (-ai), pagal kurį (-iuos) galima teikti derinimo operacijas, ir konkrečios derinimo operacijoms taikomos nuostatos. Jos gali apimti orientacines arba privalomas atitinkamų Sąjungos paramos dalių viršutines ribas. Be to, apibendrinta informacija (arba, jei taip sutarta susitarime dėl garantijos, išsami informacija) apie derinimo operacijas gali būti peržiūrėta, kai su Komisija aptariama projektų bazė. Suvestinėje nurodoma, ar derinimo operacijoje naudojamas dotacijų komponentas ar finansinė priemonė pagal kitas Sąjungos programas.

Be projektų bazės peržiūros, įgyvendinantysis partneris pateikia Komisijai konkrečią informaciją apie kiekvienos finansavimo arba investavimo operacijos, kurioje naudojamas derinimas, tinkamumą pagal finansinį produktą, kaip apibrėžta susitarime dėl garantijos. Vienodų netiesioginių finansavimo arba investavimo operacijų atveju susitarime dėl garantijos gali būti apibrėžti konkretūs sandorių su galutiniais gavėjais tinkamumo kriterijai, kurie gali pakeisti tokios konkrečios informacijos poreikį.

2.10.   Strateginės investicijos

Kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 3 dalyje, finansavimo arba investavimo operacijomis pagal programą „InvestEU“ gali būti prisidedama prie veiklos, kuri Sąjungai yra strategiškai svarbi. Tokia veikla bus laikoma strateginėmis investicijomis, jeigu ji:

| i) | yra susijusi su projektais ir galutiniais gavėjais, kurie asocijuojasi su rizika Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui ar viešajai tvarkai, visų pirma investicijos į gynybos ir kosmoso sektorius, taip pat kibernetinį saugumą:






  — | gynybos srityje – investicijos į gynybos technologijas ir produktus, nustatytus Europos gynybos fondo metinėje darbo programoje; |
| --- | --- | --- |

i)

yra susijusi su projektais ir galutiniais gavėjais, kurie asocijuojasi su rizika Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui ar viešajai tvarkai, visų pirma investicijos į gynybos ir kosmoso sektorius, taip pat kibernetinį saugumą:

—

gynybos srityje – investicijos į gynybos technologijas ir produktus, nustatytus Europos gynybos fondo metinėje darbo programoje;

| — | kosmoso srityje – investicijos į šiuos produktus:






  — | atominius laikrodžius (pvz., GALILEO padėties nustatymo sistemas); |
| --- | --- | --- |

—

kosmoso srityje – investicijos į šiuos produktus:

—

atominius laikrodžius (pvz., GALILEO padėties nustatymo sistemas);

| — | strateginius paleidimo įrenginius (t. y. Sąjungos valdomoms kosminėms sistemoms skirtas nešančiąsias raketas) ir |
| --- | --- |

—

strateginius paleidimo įrenginius (t. y. Sąjungos valdomoms kosminėms sistemoms skirtas nešančiąsias raketas) ir

| — | kosmoso produktus, apibrėžtus sąraše, dėl kurio Komisija kasmet priima sprendimą ir kuris perduodamas Valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

—

kosmoso produktus, apibrėžtus sąraše, dėl kurio Komisija kasmet priima sprendimą ir kuris perduodamas Valdančiajai tarybai;

| — | kibernetinio saugumo srityje – investicijos, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama tik kibernetinio saugumo priemonių ir sprendimų kūrimui ir diegimui, be kita ko, kai jie yra skaitmeninių tinklų ir duomenų infrastruktūros diegimo arba atnaujinimo dalis, |
| --- | --- |

—

kibernetinio saugumo srityje – investicijos, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama tik kibernetinio saugumo priemonių ir sprendimų kūrimui ir diegimui, be kita ko, kai jie yra skaitmeninių tinklų ir duomenų infrastruktūros diegimo arba atnaujinimo dalis,

arba

| ii) | prisideda prie Sąjungos atsparumo jai strategiškai svarbiose srityse, kaip nustatyta 6.1.1.8, 6.2.1.1 ir 6.4.1.1 skirsniuose, išlaikant ir stiprinant strategines vertės grandines ir Sąjungai strategiškai svarbią veiklą, įskaitant bendriems Europos interesams svarbius projektus, šiose srityse: ypatingos svarbos infrastruktūros, transformatyviųjų technologijų, padėtį iš esmės keičiančių inovacijų ir išteklių įmonėms ir vartotojams. |
| --- | --- |

ii)

prisideda prie Sąjungos atsparumo jai strategiškai svarbiose srityse, kaip nustatyta 6.1.1.8, 6.2.1.1 ir 6.4.1.1 skirsniuose, išlaikant ir stiprinant strategines vertės grandines ir Sąjungai strategiškai svarbią veiklą, įskaitant bendriems Europos interesams svarbius projektus, šiose srityse: ypatingos svarbos infrastruktūros, transformatyviųjų technologijų, padėtį iš esmės keičiančių inovacijų ir išteklių įmonėms ir vartotojams.

Tiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris užtikrina, kad vykdant strategines investicijas būtų laikomasi tolesnėse pastraipose nustatytų apribojimų. Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris pagal susitarimą reikalauja, kad finansų tarpininkas užtikrintų reikalavimų laikymąsi su tais pačiais apribojimais.

Apribojimai taikomi galutiniams gavėjams, kuriems taikomas pirmos pastraipos i punktas, išskyrus atvejus, kai tiesioginės operacijos neviršija 10 000 000 EUR ir sandoriai vykdant netiesiogines operacijas neviršija 10 000 000 EUR.

Šiame skirsnyje nustatytų apribojimų tikslais:

| a) | kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus; |
| --- | --- |

a)

kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus;

| b) | vykdomoji valdyba – teisės subjekto organas, kuris yra paskirtas pagal nacionalinę teisę ir, kai taikytina, yra atskaitingas vykdomajam direktoriui arba bet kuriam kitam asmeniui, turinčiam palyginamus įgaliojimus priimti sprendimus, kuriam suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuris prižiūri ir stebi vadovybės sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

b)

vykdomoji valdyba – teisės subjekto organas, kuris yra paskirtas pagal nacionalinę teisę ir, kai taikytina, yra atskaitingas vykdomajam direktoriui arba bet kuriam kitam asmeniui, turinčiam palyginamus įgaliojimus priimti sprendimus, kuriam suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuris prižiūri ir stebi vadovybės sprendimų priėmimą;

| c) | trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs trečiosios valstybės teritorijoje arba, kai yra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, – jo vykdomoji valdyba yra trečiosios valstybės teritorijoje. Teisės subjekto įsteigimo vieta nustatoma pagal jo registruotos buveinės vietą. |
| --- | --- |

c)

trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs trečiosios valstybės teritorijoje arba, kai yra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, – jo vykdomoji valdyba yra trečiosios valstybės teritorijoje. Teisės subjekto įsteigimo vieta nustatoma pagal jo registruotos buveinės vietą.

Galutinio gavėjo, kuriam taikomas i punktas, neturi kontroliuoti trečioji valstybė arba trečiosios valstybės subjektai ir jo vykdomoji valdyba turi būti Sąjungoje.

Jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, dalyvauja strateginėje investicijoje 5G ryšio srityje, priemonės ir rizikos mažinimo planai pagal 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinį (37) taip pat taikomi jo tiekėjams. Tokie tiekėjai visų pirma yra telekomunikacijų įrangos bei gamintojų pardavėjai ir kiti trečiųjų šalių tiekėjai, pavyzdžiui, debesijos infrastruktūros paslaugų teikėjai, valdomų paslaugų teikėjai, sistemų integruotojai, saugumo ir techninės priežiūros rangovai ir perdavimo įrangos gamintojai.

Jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, dalyvauja strateginėje investicijoje gynybos srityje, šis apribojimas taip pat taikomas jo tiekėjams ir subrangovams.

Pirmesnėse trijose pastraipose nustatyti apribojimai, susiję su trečiosios valstybės arba trečiosios valstybės subjekto kontrolės nebuvimu, netaikomi konkrečiai finansavimo ir investavimo operacijai, jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, gali įrodyti, kad jis yra teisės subjektas, kuriam valstybė narė, kurioje jis yra įsisteigęs, patvirtino garantiją pagal reikalavimus atitinkantiems subjektams taikomus principus, nustatytus atitinkamose Europos gynybos fondo (EGF) reglamento (38) nuostatose, arba Komisijos atleidimą nuo prievolės pagal reikalavimus atitinkantiems subjektams taikomus principus, nustatytus atitinkamose Kosmoso reglamento (39) nuostatose. Įgyvendinantysis partneris turi pranešti Komisijai apie bet kokią nuo šiame 2.10 skirsnyje nustatytų apribojimų nukrypti leidžiančią nuostatą.

Galutiniai gavėjai, kuriems taikomas i punktas, išimties tvarka nesuteikia licencijų naudoti arba neperduoda intelektinės nuosavybės teisių į susijusias ypatingos svarbos technologijas ir technologijas, kurios yra svarbios siekiant apsaugoti esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, tiesiogiai atsirandančius dėl tų strateginių investicijų, trečiosioms valstybėms arba trečiųjų valstybių subjektams, nebent tai patvirtina valstybė narė, kurioje yra įsisteigęs galutinis gavėjas.

Šis apribojimas nebetaikomas praėjus penkeriems metams nuo galutinio finansavimo lėšų išmokėjimo dienos.

3.   TVARIŲ INVESTICIJŲ SKATINIMAS

Programa „InvestEU“ yra svarbi Tvarios Europos investicijų plano (Žaliojo kurso investicijų plano) (40) dalis ir padės įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir Teisingos pertvarkos mechanizmą. Ji taip pat padės stiprinti Sąjungos socialinį aspektą.

„InvestEU“ reglamente nustatyti konkretūs teisiniai reikalavimai, susiję su indėliu siekiant klimato ir aplinkos tikslų, taip pat su finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms teikiama ES garantija, tvarumu. Programos „InvestEU“ kontekste tvarumas reiškia poveikį „InvestEU“ reglamente paminėtiems trims – klimato, aplinkos ir socialiniam – aspektams.

Be to, pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 5 dalį projektai, neatitinkantys klimato tikslų, remiantis tvarumo patikros gairėse nustatytais principais, neatitinka paramos reikalavimų.

Kuriant finansinius produktus pagal programą „InvestEU“ atsižvelgiama į tai, ar jie padeda siekti tvarumo tikslų, be kita ko, didinant žaliųjų obligacijų ir tvarumo obligacijų rinkos mastą; diegti novatoriškus ir tvarius sprendimus žiedinės ekonomikos, bioekonomikos, mėlynosios ekonomikos, maisto ir klimato kaitos srityse; saugoti aplinką ir gamtos turtus (orą, vandenį, gamtą, žemę ir biologinę įvairovę); pertvarkyti energijai imlias pramonės šakas ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, investuojant į skaitmenines technologijas ir žiedines sistemas; sektorius, kuriems reikalinga parama, suderinti su Europos Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato politikos tikslais; atliepti būtinybę mažinti su tuo susijusį neigiamą poveikį, kuris gali neigiamai paveikti pažeidžiamiausius piliečius, įskaitant tuos, kuriems reikia tobulinti įgūdžius ar persikvalifikuoti ir prisitaikyti prie naujų darbo formų, ir regionus, atsiliekančius kuriant tvarias pramonės šakas ir paslaugas; taip pat skatinti lyčių lygybę ir lygybę kitais pagrindais.

Įgyvendinantieji partneriai skatinami remti ekonominę veiklą, atitinkančią Reglamento (ES) 2020/852 (41) kriterijus.

Projektų vykdytojams, finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams gali būti teikiamos specialios konsultacijų paslaugos (42), visų pirma siekiant stiprinti gebėjimus vykdyti tvarumo patikrinimo reikalavimus ir sukurti projektų, kuriais siekiama pirmiau nurodytų tikslų, bazę.

3.1.   Klimato ir aplinkos stebėjimas ir ataskaitų teikimas

Kaip pažymėta „InvestEU“ reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, bendra finansavimo ir investavimo operacijų suma klimato tikslams pasiekti turėtų sudaryti bent 30 % bendro programos „InvestEU“ finansinio paketo. Be to, „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 8 dalyje ES skyriui nustatytas konkretus tikslas – bent 60 % bendros finansavimo ir investavimo operacijų sumos skirti su klimatu ir aplinka susijusiems tikslams pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją. Taip pat tikimasi, kad finansavimo ir investavimo operacijomis bus prisidedama prie bendrų Sąjungos biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimo.

Klimato ir aplinkos apsaugos tikslai taikomi „InvestEU“ fondo tiek ES, tiek valstybių narių skyriui. Tačiau ES ir valstybių narių skyriuose tikslų įgyvendinimas (43) apskaičiuojamas ir stebimas atskirai.

Įgyvendinantieji partneriai įvertina finansavimo ir investavimo operacijų, kurias jie pateikia Investicijų komitetui, indėlį siekiant klimato ir aplinkos politikos tikslų, vadovaudamiesi „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 7 dalyje nurodytomis Komisijos klimato ir aplinkos stebėjimo gairėmis. „InvestEU“ fondo remiamas klimato ir aplinkos stebėjimas bus grindžiamas nuoseklia visų įgyvendinančiųjų partnerių atitinkamos informacijos rinkimo, žymėjimo ir apibendrinimo sistema, kartu užtikrinant suderinamumą su platesne klimato stebėjimo metodika, taikoma visoms atitinkamoms iš Sąjungos biudžeto finansuojamoms programoms. Šioje sistemoje turės būti tinkamai naudojami kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra tvari pagal Reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo (44).

Kad būtų galima stebėti, kaip siekiama 30 % klimato tikslo ir 60 % bendro klimato ir (arba) aplinkos politikos tikslo pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją, teikdami pasiūlymą Komisijai įgyvendinantieji partneriai, vadovaudamiesi Komisijos pateiktomis gairėmis, pateikia informaciją, kurios reikia, kad būtų galima stebėti, kaip siekiama šių tikslų. Ta pati informacija taip pat bus pateikiama Investicijų komitetui teikiant prašymą dėl „InvestEU“ fondo paramos.

Susitarimuose dėl garantijų bus reikalaujama, kad įgyvendinantieji partneriai kasmet pateiktų Komisijai apibendrintą ataskaitą dėl operacijų, kuriomis prisidedama prie klimato ir aplinkos politikos tikslų, ir, jei taikoma, atskirai pagal įnašą skiriantį fondą, kuriam taikomas pasidalijamasis valdymas valstybės narės skyriuje. Į tokias ataskaitas prireikus bus įtraukiami atitinkami rodikliai.

3.2.   Tvarumo patikrinimas

Pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 5 dalį įgyvendinantysis partneris tikrina finansavimo ir investavimo operacijas, kad nustatytų, ar jomis remiami tam tikrą dydį viršijantys projektai (45) ir, jei taip, ar jos turi reikšmingą poveikį aplinkai, klimatui arba visuomenei. Jeigu taip, projektams taikomas tvarumo patikrinimas pagal gaires, kurias Komisija parengė glaudžiai bendradarbiaudama su galimais įgyvendinančiaisiais partneriais. Tais atvejais, kai įgyvendinantysis partneris nusprendžia, kad tvarumo patikrinimo atlikti nereikia, jis turi tai pagrįsti Investicijų komitetui.

Įgyvendinantysis partneris bus atsakingas už tvarumo patikrinimo atlikimą pagal projektų rengėjų pateiktą informaciją ir Komisijos gaires. Teikdami prašymą dėl programos „InvestEU“ paramos, įgyvendinantieji partneriai pateikia tvarumo patikrinimo santrauką, jei taikoma. Tinkamai atsižvelgus į taisykles ir praktiką, susijusias su konfidencialia ir neskelbtina komercine informacija, įskaitant intelektinę nuosavybę, tvarumo patikrinimo santrauka skelbiama viešai po to, kai Investicijų komitetas patvirtina ES garantijos naudojimą konkrečiai operacijai.

Komisijos gairės bus parengtos laikantis kitoms Sąjungos programoms parengtų gairių ir remiantis galiojančiais teisės aktais (46), esamomis gairėmis, priemonėmis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitai ir įvertinti išorinį poveikį aplinkai (47), taip pat tinkamai atsižvelgiant į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra aplinkos atžvilgiu tvari, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2020/852, įskaitant reikšmingos žalos nedarymo principą. Patikrinimas taip pat padeda įsitikinti, ar programos „InvestEU“ investavimo operacijomis turėtų būti siekiama pašalinti nelygybę arba bent jau neprisidėti prie esamos nelygybės išsaugojimo ar didinimo.

3.3.   Teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“

Pagal Tvarios Europos investicijų planą (Europos žaliojo kurso investicijų planą) programa „InvestEU“ padės įgyvendinti Teisingos pertvarkos mechanizmą pasitelkus specialią „InvestEU“ teisingos pertvarkos sistemą (toliau – „InvestEU“ TPS), įgyvendinamą naudojantis programos „InvestEU“ finansiniais produktais. „InvestEU“ TPS remiamos investicijos, kuriomis sprendžiamos socialinės, ekonominės ar aplinkosauginės problemos, kylančios dėl pertvarkos proceso, kuriuo siekiama Sąjungos 2030 m. klimato tikslo ir tikslo iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Kad galėtų pasinaudoti „InvestEU“ TPS, valstybės narės atitinkamame teritoriniame teisingos pertvarkos plane nurodo sektorius ir sritis, kuriuos numatoma remti pagal Teisingos pertvarkos fondo reglamento (toliau – TPF reglamentas) (48) atitinkamose nuostatose pateikiamus teritoriniams teisingos pertvarkos planams taikomus principus.

Pagal „InvestEU“ TPS remiamos ekonomiškai perspektyvios privačiojo ir viešojo sektorių subjektų investicijos, suderintos su teisingos pertvarkos tikslais. Projektų arba galutinių gavėjų vieta turi būti teritorijose, kurioms taikomas pagal TPF reglamentą patvirtintas teritorinis teisingos pertvarkos planas. Be to, gali būti remiami projektai arba galutiniai gavėjai, kurių vieta nėra šiose teritorijose, bet kurie prisideda prie jų vystymosi poreikių tenkinimo, jeigu tokių projektų finansavimas yra labai svarbus teritorijų, turinčių teritorinį teisingos pertvarkos planą, pertvarkai. Pavyzdžiui, gali būti įtraukti infrastruktūros projektai, kuriais gerinamas teisingos pertvarkos regionų junglumas.

„InvestEU“ TPS remiamos investicijos laikantis „InvestEU“ reglamente ir šiose investavimo gairėse nustatytų tikslų („InvestEU“ reglamento 3 straipsnio) ir investavimo prioritetų („InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies ir II priedo).

„InvestEU“ TPS gali būti įgyvendinama naudojant bet kurį programos „InvestEU“ finansinį produktą pagal keturias politikos linijas. Dėl teisingos pertvarkos teritorijų ypatumų (pvz., ekonominių skirtumų, darbo rinkos struktūros, gebėjimo įsisavinti lėšas ir kt.) ir COVID-19 pandemijos poveikio ekonomikos perspektyvoms galima tikėtis didesnės finansavimo paklausos naudojant kai kuriuos finansinius produktus ir ribotos paklausos arba jos nebuvimo naudojant kitus. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, įgyvendinantiesiems partneriams ir finansų tarpininkams gali būti siūlomos specialios paskatos. Pagrįstais atvejais tos paskatos gali būti palankesni ES ir įgyvendinančiojo partnerio investicijų portfeliams taikomi rizikos pasidalijimo susitarimai, mažesnis atlyginimas už ES garantiją arba dalinis finansavimo ir investavimo operacijų administracinių išlaidų padengimas, prisidedant prie „InvestEU“ reglamento 13 straipsnio 2 dalyje apibrėžtos „InvestEU“ TPS, arba kitos formos paskatos naudojant vieną ar kelis finansinius produktus, dėl kurių susitarta susitarime dėl garantijos. Siekiant remti perspektyvios projektų bazės kūrimą, prireikus, atitinkamiems projektų vykdytojams arba finansų tarpininkams gali būti teikiama speciali konsultacinė parama.

Bet koks atlyginimo už ES garantiją sumažinimas yra visapusiškai naudingas galutiniams gavėjams.

Įgyvendinančiųjų partnerių įnašas siekiant investavimo į „InvestEU“ TPS tikslų gali skirtis priklausomai nuo atitinkamo finansinio produkto pobūdžio.

Įgyvendinantieji partneriai stebi finansavimo ir investavimo operacijas arba atitinkamas jų sudedamąsias dalis, kuriomis pagal „InvestEU“ TPS remiami projektai arba galutiniai gavėjai, ir apie jas praneša. Priėmus atitinkamą teritorinį teisingos pertvarkos planą tokios operacijos arba jų atitinkami komponentai laikomi investicijomis, sutelktomis pagal „InvestEU“ TPS, net jei jos buvo patvirtintos prieš priimant planą, su sąlyga, kad įgyvendinantysis partneris patikrina, ar jos atitinka atitinkamo teritorinio teisingos pertvarkos plano tikslus.

Finansavimas pagal „InvestEU“ TPS nederinamas su paskolų viešajam sektoriui priemone (49) (3 ramstis), išskyrus konsultacinę paramą.

4.   ES GARANTIJOS NAUDOJIMAS

ES garantija gali būti taikoma įvairiems finansavimo arba investavimo operacijų naudojant skirtingus finansinius produktus rizikos segmentams arba finansavimo ir investavimo operacijų portfeliams naudojant finansinius produktus. Išsami informacija apie ES garantijos naudojimą nustatoma susitarime dėl garantijos.

ES garantija gali būti pari passu įgyvendinančiojo partnerio prisiimtai rizikos pozicijai arba gali apimti mažesnio prioriteto segmentą, pavyzdžiui, pirmojo nuostolio dalį arba tarpinio pobūdžio segmentą. Daugiau nei vieną politikos liniją apimančių susitarimų dėl garantijų atveju su finansiniais produktais susijusius nuostolius galima paskirstyti vienoje ar keliose politikos linijose, atsižvelgiant į susitarime dėl garantijos apibrėžtą rizikos pasidalijimo struktūrą.

Įgyvendinančiojo partnerio dalis pirmojo nuostolio dalyje įskaičiuojama į įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą, apibrėžtą „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 7 punkte. Rizikos pasidalijimas kitomis formomis, pavyzdžiui, įgyvendinančiojo partnerio dalis tarpinio pobūdžio segmente, gali būti įskaitomas į įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą, laikantis susitarimuose dėl garantijų nustatytų sąlygų ir apskaičiavimo metodikos.

Susitarime dėl garantijos nustatoma finansinio produkto naudojimo trukmė ir jo nutraukimo sąlygos. Kai tinkama, finansavimo arba investavimo operacijos lygmeniu naudojant finansinį produktą gali būti numatyta galimybė nutraukti investicijas arba perleisti pozicijas nepasibaigus pagrindinių investicijų trukmės laikotarpiui, jei galima užtikrinti, kad būtų pasiekti politikos tikslai, kartu atsižvelgiant į Sąjungos ir įgyvendinančiojo partnerio finansinius interesus.

Nepažeidžiant šiame 4 skirsnyje nustatytų principų, kurie taikomi mutatis mutandis, mažesnio prioriteto arba tarpinio pobūdžio segmento dydis taip pat gali būti nustatomas taikant pervedimo normos, kuri bus nurodyta susitarime dėl garantijos, mechanizmą. Tai reiškia, kad kiekvienai finansavimo arba investavimo operacijai bus taikoma atskira pervedimo norma, siekiant tai operacijai nustatyti įgyvendinančiojo partnerio ir ES garantijos įnašo į tokį mažesnio prioriteto arba tarpinio pobūdžio segmentą lygį.

Išskyrus atvejus, kai šiose investavimo gairėse pagal atitinkamą politikos linijos skirsnį nurodyta kitaip, ES garantijos naudojimui taikomi šie principai. Valstybės narės skyriaus pirmojo nuostolio dalies arba tarpinio pobūdžio segmento dydis gali skirtis nuo šiame 4 skirsnyje nustatytų principų, kaip nurodyta atitinkamame Komisijos ir valstybės narės pasirašytame susitarime dėl įnašo.

4.1.   Bendrieji finansiniai produktai

4.1.1.   ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms

Iš esmės, atsižvelgiant į 4.1.1.1–4.1.1.3 skirsnių nuostatas, portfelių, kuriais remiamos skolos tipo operacijos naudojant finansinius produktus, atveju, kai ES garantija taikoma pirmojo nuostolio daliai, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies.

4.1.1.1.   Taikymas atskiroms operacijoms

Šis 4.1.1.1 skirsnis taikomas tik tiesioginėms operacijoms.

ES garantija gali būti naudojama atskirai operacijai pari passu pagrindu iš dalies padengti. Šiuo atveju ES garantija atskirai operacijai negali viršyti 50 % įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo. Siekiant suderinti interesus, įgyvendinantysis partneris atskiroje operacijoje privalo išlaikyti ne mažesnę kaip 20 % pari passu dalį.

ES garantija taip pat gali būti kitų formų, įskaitant subordinuotąją poziciją atskiros operacijos atžvilgiu. Šiuo atveju ES garantija atskirai operacijai negali viršyti 25 % įgyvendinančiojo partnerio suteiktos bendros finansavimo sumos (50). Įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % subordinuotosios pozicijos dalies.

4.1.1.2.   Taikymas operacijų portfeliams, išskyrus nurodytuosius 4.1.1.3 skirsnyje

ES garantija taip pat gali būti taikoma pirmojo nuostolio arba tarpinio pobūdžio segmento daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis finansavimo ir investavimo operacijomis. Kai ES garantija taikoma pirmojo nuostolio daliai, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies.

Pirmojo nuostolio dalies dydis priklausys nuo tikėtino garantuojamo portfelio operacijų rizikos pobūdžio. Jis negali viršyti 30 % įgyvendinančiojo partnerio naudojant finansinį produktą suteikto bendro finansavimo sumos. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją pirmojo nuostolio dalies dydis gali būti padidintas atsižvelgiant į atitinkamą bendros finansavimo sumos dalį.

4.1.1.3.   Taikymas apribotų ir neapribotų garantijų portfeliams

Kalbant apie skolos finansavimą – tiek apribotų garantijų, tiek neapribotų garantijų forma – per tarpininkus, kai finansų tarpininkų atlyginimo nepakanka, kad būtų tinkamai atlyginta įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo rizika, ES garantija gali sudaryti iki 100 % pirmojo nuostolio dalies, nustatytos pagal tikėtinų nuostolių dydį. Tokio skolos finansavimo, teikiamo apribotų garantijų forma per tarpininkus, atveju gali būti nustatyta, kad pirmojo nuostolio dalies, kuriai taikoma ES garantija, dydis yra iki 100 % įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiojo partnerio suteiktų neapribotų garantijų atveju ES garantija gali padengti nuostolius, viršijančius tikėtinus nuostolius. Tokiais atvejais ES garantija padengiama nenumatytų nuostolių dalis įkainojama taip, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

Išimtiniais didelės politinės vertės atvejais dėl įgyvendinančiojo partnerio suteiktų apribotų garantijų gali būti nustatyta, kad pirmojo nuostolio dalies, kuriai taikoma ES garantija, dydis viršija tikėtiną nuostolį. Tokiais atvejais ES garantija padengiama nenumatytų nuostolių dalis įkainojama taip, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

4.1.2.   ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms

Iš esmės, portfelių, kuriais remiamos nuosavo kapitalo tipo operacijos, atveju įgyvendinantieji partneriai į kiekvieną finansavimo arba investavimo operaciją savo rizika pari passu pagrindu turi investuoti dalį, kuri užtikrina pakankamą interesų suderinimą, kaip apibrėžta ex ante pagal kiekvieną finansinį produktą. Finansavimo dalis, kuriai taikoma ES garantija, iš viso sudaro iki 70 % viso įgyvendinančiojo partnerio suteikto nuosavo kapitalo tipo finansavimo pari passu pagrindu pagal skirtingus finansinius produktus, o finansavimas savo rizika sudaro ne mažiau kaip 5 % viso įgyvendinančiojo partnerio vykdant bet kokią finansavimo arba investavimo operaciją suteikto nuosavo kapitalo tipo finansavimo.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių ir Komisijos rizikos pasidalijimo susitarimai gali būti ne pari passu pagrindu. Pavyzdžiui, ES garantiją gali būti leidžiama naudoti sobordinuotai viešosioms gėrybėms, turinčioms sisteminių rinkos nepakankamumo problemų, arba, kai netinkamai įvertinamas išorinis poveikis, pavyzdžiui, pirmosioms tokios rūšies operacijoms arba naujų rinkų kūrimui.

Tik išimtiniais atvejais, įskaitant tuos atvejus, kai yra didelė rizikos koncentracija, ES garantija gali padengti iki 100 % pirmojo nuostolio dalies (kuri negali viršyti 50 % viso įgyvendinančiojo partnerio pagal tokį portfelį teikiamo finansavimo). Visais atvejais įgyvendinančiojo partnerio ir Komisijos pajamų pasidalijimas turi būti proporcingas jų rizikos pozicijai.

4.2.   Teminiai finansiniai produktai

4.2.1.   ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms

ES garantija gali būti taikoma pirmojo nuostolio daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis atitinkamo portfelio skolos tipo operacijomis. Atsižvelgiant į tokių finansinių produktų savybes, pirmojo nuostolio dalies dydis gali viršyti 50 % įgyvendinančiųjų partnerių teikiamo tikslinio finansavimo. Kad būtų užtikrintas interesų suderinimas, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies. Tinkamai pagrįstais atvejais interesų suderinimas gali būti užtikrintas kitomis atitinkamame susitarime dėl garantijos nurodytomis finansinėmis priemonėmis.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių įnašas į nuostolių padengimą, užtikrinamą pirmojo nuostolio dalimi, gali būti teikiamas palaipsniui, kai sueina portfelio terminas ir jo rizika sumažėja. Šis įnašas gali būti teikiamas iš pajamų, gautų iš portfelio, kuriam suteikta garantija, ar kito (-ų) portfelio (-ų) arba per kitus tinkamus ir novatoriškus mechanizmus.

4.2.2.   ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms

ES garantija gali būti taikoma pirmojo nuostolio daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis atitinkamo portfelio nuosavo kapitalo tipo operacijomis. Pirmojo nuostolio dalies dydis gali viršyti 50 % įgyvendinančiojo partnerio finansuojamų atitinkamo portfelio operacijų. Kad būtų užtikrintas interesų suderinimas, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies. Tinkamai pagrįstais atvejais interesų suderinimas gali būti užtikrintas kitomis atitinkamame susitarime dėl garantijos nurodytomis finansinėmis priemonėmis.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių įnašas į nuostolių padengimą, užtikrinamą pirmojo nuostolio dalimi, gali būti teikiamas palaipsniui, kai sueina portfelio terminas ir jo rizika sumažėja. Šis įnašas gali būti teikiamas iš pajamų, gautų iš portfelio, kuriam suteikta garantija, ar kito (-ų) portfelio (-ų) arba per kitus tinkamus ir novatoriškus mechanizmus.

5.   ĮGYVENDINANČIOJO PARTNERIO TEIKIAMAS FINANSAVIMAS

Išskyrus atvejus, kai šiose investavimo gairėse pagal atitinkamą politikos linijos skirsnį nurodyta kitaip, įgyvendinančiojo partnerio teikiamam finansavimui taikomi toliau nurodyti principai.

5.1.   Bendrieji finansiniai produktai

5.1.1.   Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

5.1.1.1.   Bendrasis skolos finansavimas

Įgyvendinantysis partneris gali tiesiogiai teikti finansavimą galutiniams gavėjams, t. y. tiesioginių paskolų forma ar kitomis tiesioginio skolos finansavimo formomis, arba per finansų tarpininkus.

5.1.1.2.   Apribotos ir neapribotos garantijos

Finansavimo ir investavimo operacijoms, vykdomoms pagal ES skyrių, taikomos šios sąlygos:

| a) | įgyvendinantiesiems partneriams gali būti pasiūlyta ES garantija, kad jie suteiktų apribotą arba neapribotą garantiją naujai sudarytų finansavimo sandorių, kuriuos inicijuoja finansų tarpininkas, portfeliui. Į šiuos portfelius neturi būti įtraukti sandoriai su galutiniais gavėjais, kuriems taikomos kolektyvinės nemokumo procedūros arba kurie atitinka jų nacionalinės teisės kriterijus, pagal kuriuos jų kreditorių prašymu jiems būtų pradėta kolektyvinė nemokumo procedūra; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinantiesiems partneriams gali būti pasiūlyta ES garantija, kad jie suteiktų apribotą arba neapribotą garantiją naujai sudarytų finansavimo sandorių, kuriuos inicijuoja finansų tarpininkas, portfeliui. Į šiuos portfelius neturi būti įtraukti sandoriai su galutiniais gavėjais, kuriems taikomos kolektyvinės nemokumo procedūros arba kurie atitinka jų nacionalinės teisės kriterijus, pagal kuriuos jų kreditorių prašymu jiems būtų pradėta kolektyvinė nemokumo procedūra;

| b) | apribotos portfelio garantijos atveju viršutinės ribos norma nustatoma pagal naujojo portfelio tikėtinų nuostolių dydį ir nustatoma atskirai kiekvienam portfelio sutarimui dėl garantijos, pasirašytam su finansų tarpininku (51). Tikėtini nuostoliai nustatomi ir dokumentuojami remiantis istoriniais duomenimis ir perspektyviniais įvertinimais. Jei atitinkamų duomenų nėra, viršutinės ribos norma nustatoma iš anksto susitarus ir nurodoma Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Didžiausia leistina viršutinės ribos norma yra 25 % Socialinių investicijų ir įgūdžių linijos didžiausia leistina viršutinės ribos norma gali būti didesnė; |
| --- | --- |

b)

apribotos portfelio garantijos atveju viršutinės ribos norma nustatoma pagal naujojo portfelio tikėtinų nuostolių dydį ir nustatoma atskirai kiekvienam portfelio sutarimui dėl garantijos, pasirašytam su finansų tarpininku (51). Tikėtini nuostoliai nustatomi ir dokumentuojami remiantis istoriniais duomenimis ir perspektyviniais įvertinimais. Jei atitinkamų duomenų nėra, viršutinės ribos norma nustatoma iš anksto susitarus ir nurodoma Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Didžiausia leistina viršutinės ribos norma yra 25 % Socialinių investicijų ir įgūdžių linijos didžiausia leistina viršutinės ribos norma gali būti didesnė;

| c) | tinkamai pagrįstais atvejais garantija, neviršijanti tikėtinų nuostolių dydžio, gali būti suteikta nemokamai (teikiant tiek apribotas, tiek neapribotas garantijas), o prisiimamą riziką, viršijančią tikėtinus nuostolius, turi įkainoti įgyvendinantysis partneris, kaip gali būti nustatyta Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Abiem atvejais atlyginimo už ES garantiją sumažinimas yra visapusiškai naudingas galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

c)

tinkamai pagrįstais atvejais garantija, neviršijanti tikėtinų nuostolių dydžio, gali būti suteikta nemokamai (teikiant tiek apribotas, tiek neapribotas garantijas), o prisiimamą riziką, viršijančią tikėtinus nuostolius, turi įkainoti įgyvendinantysis partneris, kaip gali būti nustatyta Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Abiem atvejais atlyginimo už ES garantiją sumažinimas yra visapusiškai naudingas galutiniams gavėjams;

| d) | į naują portfelį įtrauktų atskirų finansavimo sandorių garantijos norma paprastai yra 50 %, tačiau ši procentinė dalis gali būti padidinta konkrečios politikos vertės sandoriams; |
| --- | --- |

d)

į naują portfelį įtrauktų atskirų finansavimo sandorių garantijos norma paprastai yra 50 %, tačiau ši procentinė dalis gali būti padidinta konkrečios politikos vertės sandoriams;

| e) | finansų tarpininkas įpareigojamas išlaikyti bent 20 % pozicijos, siejant ją su kiekvienu finansavimo sandoriu, kuris yra pari passu prioriteto kaip įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos gali būti nurodyta mažesnė procentinė dalis, jei ji suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis arba, kai taikoma, jas atitinka. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją minimali pozicija tinkamai pagrįstais atvejais gali būti sumažinta iki 5 %; |
| --- | --- |

e)

finansų tarpininkas įpareigojamas išlaikyti bent 20 % pozicijos, siejant ją su kiekvienu finansavimo sandoriu, kuris yra pari passu prioriteto kaip įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos gali būti nurodyta mažesnė procentinė dalis, jei ji suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis arba, kai taikoma, jas atitinka. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją minimali pozicija tinkamai pagrįstais atvejais gali būti sumažinta iki 5 %;

| f) | kalbant apie nuostolių susigrąžinimą, įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija yra pari passu finansų tarpininko suteiktai garantijai. Apribotų garantijų atveju, jeigu nuostolių suma viršija garantijos viršutinės ribos sumą, atitinkama susigrąžintų nuostolių suma pirmiausia gali būti priskirta didesnio prioriteto pozicijoms; kitu atveju gali būti taikoma ex ante apskaičiuota susigrąžinimo norma; |
| --- | --- |

f)

kalbant apie nuostolių susigrąžinimą, įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija yra pari passu finansų tarpininko suteiktai garantijai. Apribotų garantijų atveju, jeigu nuostolių suma viršija garantijos viršutinės ribos sumą, atitinkama susigrąžintų nuostolių suma pirmiausia gali būti priskirta didesnio prioriteto pozicijoms; kitu atveju gali būti taikoma ex ante apskaičiuota susigrąžinimo norma;

| g) | minimalus finansavimo sandorių, kuriuos galima įtraukti į portfelius, terminas yra 12 mėnesių, išskyrus socialinių investicijų ir įgūdžių liniją, kurioje jis gali būti trumpesnis. |
| --- | --- |

g)

minimalus finansavimo sandorių, kuriuos galima įtraukti į portfelius, terminas yra 12 mėnesių, išskyrus socialinių investicijų ir įgūdžių liniją, kurioje jis gali būti trumpesnis.

5.1.2.   Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (52) arba per finansų tarpininkus, pavyzdžiui, specialius fondus ir investavimo priemones, įskaitant bendrojo investavimo priemones. Tarpininkų fondai arba investavimo priemonės paprastai skirti mažosioms galutinių gavėjų dalyvavimo įnašo dalims.

Finansų tarpininkams pagal ES skyrių teikiamoms investicijoms taikomos visos toliau nurodomos sąlygos, kaip išsamiau nustatyta susitarimuose dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais, ir, siekiant išvengti abejonių, jos taikomos įgyvendinančiojo partnerio pagal programą „InvestEU“ teikiamam finansavimui (finansavimo arba investavimo operacijai), įskaitant tas dalis, kurioms taikoma ES garantija ir įgyvendinančiojo partnerio finansinis įnašas:

| a) | finansų tarpininkas, gaunantis investiciją pagal programą „InvestEU“ (finansavimo arba investavimo operacija), pagal savo investavimo strategiją įsipareigoja investuoti į galutinius gavėjus, atitinkančius reikalavimus pagal „InvestEU“ reglamentą, sumą, lygią bent didesnei iš šių sumų:






  i) | 50 % visų tarpininko investuotų sumų ir |
| --- | --- | --- |

a)

finansų tarpininkas, gaunantis investiciją pagal programą „InvestEU“ (finansavimo arba investavimo operacija), pagal savo investavimo strategiją įsipareigoja investuoti į galutinius gavėjus, atitinkančius reikalavimus pagal „InvestEU“ reglamentą, sumą, lygią bent didesnei iš šių sumų:

i)

50 % visų tarpininko investuotų sumų ir

| ii) | du kartus didesnei nei investicijų tikslais pagal ES remiamą investiciją panaudotai sumai, neviršijant 80 % visų tarpininko investuotų sumų; |
| --- | --- |

ii)

du kartus didesnei nei investicijų tikslais pagal ES remiamą investiciją panaudotai sumai, neviršijant 80 % visų tarpininko investuotų sumų;

| b) | įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus paprastai sudaro ne daugiau kaip 25 % fondo dydžio. Didelės politinės pridėtinės vertės atvejais gali būti leidžiamos investicijos, sudarančios iki 50 % fondo dydžio, išskyrus investicijas pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją arba išimtiniais technologijų perdavimo fondų pagal kitas politikos linijas atvejais, kai jos gali sudaryti iki 75 % fondo dydžio. Fondų fondo atveju šios ribos taikomos fondų, į kuriuos investuojama, lygmeniu; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus paprastai sudaro ne daugiau kaip 25 % fondo dydžio. Didelės politinės pridėtinės vertės atvejais gali būti leidžiamos investicijos, sudarančios iki 50 % fondo dydžio, išskyrus investicijas pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją arba išimtiniais technologijų perdavimo fondų pagal kitas politikos linijas atvejais, kai jos gali sudaryti iki 75 % fondo dydžio. Fondų fondo atveju šios ribos taikomos fondų, į kuriuos investuojama, lygmeniu;

| c) | trijų ar daugiau įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus, skirtus žaliosioms ir skaitmeninėms Europos lygmens investicijoms, gali siekti iki 75 % fondo dydžio; |
| --- | --- |

c)

trijų ar daugiau įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus, skirtus žaliosioms ir skaitmeninėms Europos lygmens investicijoms, gali siekti iki 75 % fondo dydžio;

| d) | bendro investavimo priemonėms ir schemoms susitarimuose dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais bus nustatytos konkrečios taisyklės; |
| --- | --- |

d)

bendro investavimo priemonėms ir schemoms susitarimuose dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais bus nustatytos konkrečios taisyklės;

| e) | įgyvendinančiųjų partnerių investicijos pagal programą „InvestEU“ vykdomos pari passu pagrindu su kitais viešais ir privačiais investuotojais ir laikantis rinkos sąlygų. Atitiktis rinkos sąlygoms reiškia, kad ne mažiau kaip 30 % visų investicijų į fondą arba fondo pagrindinius projektus turi atlikti privatūs investuotojai, esantys panašioje padėtyje kaip ir likę investuotojai ir pari passu pagrindu (53). Šios pastraipos reikalavimai negali būti taikomi investicijoms į konkrečias politikos sritis, kurios yra svarbios ES, kaip išsamiau nurodyta atitinkamame susitarime dėl garantijos su įgyvendinančiuoju partneriu; |
| --- | --- |

e)

įgyvendinančiųjų partnerių investicijos pagal programą „InvestEU“ vykdomos pari passu pagrindu su kitais viešais ir privačiais investuotojais ir laikantis rinkos sąlygų. Atitiktis rinkos sąlygoms reiškia, kad ne mažiau kaip 30 % visų investicijų į fondą arba fondo pagrindinius projektus turi atlikti privatūs investuotojai, esantys panašioje padėtyje kaip ir likę investuotojai ir pari passu pagrindu (53). Šios pastraipos reikalavimai negali būti taikomi investicijoms į konkrečias politikos sritis, kurios yra svarbios ES, kaip išsamiau nurodyta atitinkamame susitarime dėl garantijos su įgyvendinančiuoju partneriu;

| f) | įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus pagal programą „InvestEU“ paprastai daromos pirmą kartą sudarius fondą; investicijos vėlesniais fondo sudarymo etapais yra įmanomos tik tinkamai pagrįstais atvejais; |
| --- | --- |

f)

įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus pagal programą „InvestEU“ paprastai daromos pirmą kartą sudarius fondą; investicijos vėlesniais fondo sudarymo etapais yra įmanomos tik tinkamai pagrįstais atvejais;

| g) | finansavimo ir investavimo operacijos turi būti ilgalaikės ir paprastai trunka nuo 5 iki 20 metų; |
| --- | --- |

g)

finansavimo ir investavimo operacijos turi būti ilgalaikės ir paprastai trunka nuo 5 iki 20 metų;

| h) | investicijos į galutinius gavėjus, kurie atitinka reikalavimus pagal atitinkamą finansinį produktą, yra teikiamos kaip pirminės investicijos (54). Antrinės investicijos taip pat gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, kai tai tinkamai pagrįsta, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos. |
| --- | --- |

h)

investicijos į galutinius gavėjus, kurie atitinka reikalavimus pagal atitinkamą finansinį produktą, yra teikiamos kaip pirminės investicijos (54). Antrinės investicijos taip pat gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, kai tai tinkamai pagrįsta, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

5.2.   Teminiai finansiniai produktai

5.2.1.   Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

Įgyvendinantysis partneris gali teikti finansavimą galutiniams gavėjams tiesioginių paskolų forma ar kitomis tiesioginio skolos finansavimo formomis arba per finansų tarpininkus, finansavimą nukreipdamas į atitinkamą didesnės Sąjungos pridėtinės vertės politikos sritį.

5.2.2.   Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (55) arba per tam skirtus fondus ir investavimo priemones. Tinkamai pagrįstais atvejais investicijos į fondus ar kitas investavimo priemones ir platformas, remiamas ES garantija, taip pat gali būti subordinuotos, palyginti su kitais investuotojais.

6.   POLITIKOS LINIJOS

6.1.   Tvarios infrastruktūros politikos linija

6.1.1.   Intervencijos politikos sritys

Pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją siekiama remti tvarios infrastruktūros finansavimo ir investavimo į ją operacijas „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytose srityse. Nedarant poveikio nuostatų dėl nefinansuojamos veiklos (šių investavimo gairių 2.3.3 skirsnis) ir „InvestEU“ fondo lėšų paskirstymo principų, išdėstytų 2.6 skirsnyje, taikymui, bet kuri su tvaria infrastruktūra susijusi sritis, nurodyta „InvestEU“ reglamento II priede, atitinka reikalavimus paramai pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gauti. Ta parama daugiausia susijusi su „InvestEU“ reglamento II priedo 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11 punktais, 13 punkto d papunkčiu, 14 ir 15 punktais; kai kurie iš jų bendrais bruožais aprašyti 6.1.1.1–6.1.1.8 skirsniuose. Sričių, kuriose gali būti vykdomos operacijos, pirmenybė gali būti nustatoma pagal 2.3.2.1 skirsnį.

Įgyvendinančiųjų partnerių teikiamu finansavimu siekiama užtikrinti pakankamą diversifikavimą tarp sektorių, atsižvelgiant į įgyvendinančiojo partnerio naudojamus finansinius produktus ir kartu laikantis bendro tikslo, kad 60 % investicijų būtų skirta Sąjungos tikslams klimato ir aplinkos srityse pasiekti.

Pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją taip pat gali būti skiriama parama pagal sektorių programas (2.9 skirsnis apie derinimą). Be to, parama investicijoms pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti derinama su parama iš fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, arba iš EGADP.

Numatoma, kad parama pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją suteiks pridėtinės vertės, nes bus sudaryta galimybė gauti finansavimą tais atvejais, kai siekiama:

| a) | Europos mastu apibrėžtų politikos tikslų, susijusių su tvariu vystymusi. Pavyzdžiui, tai susiję su skatinimu vienu metu siekti ekonominių, aplinkos ir socialinių tikslų, pvz., laikytis aplinkos apsaugos, socialinių ir valdymo (ASV) principų (56); |
| --- | --- |

a)

Europos mastu apibrėžtų politikos tikslų, susijusių su tvariu vystymusi. Pavyzdžiui, tai susiję su skatinimu vienu metu siekti ekonominių, aplinkos ir socialinių tikslų, pvz., laikytis aplinkos apsaugos, socialinių ir valdymo (ASV) principų (56);

| b) | remti infrastruktūros, kaip turto klasės, vystymą skatinant nuoseklų aukštų tvarumo standartų (įskaitant prieinamumą (57)) taikymą, skaidrumą ir palyginamumą projektų rengimo, finansavimo metodų ir produktų, stebėsenos ir duomenų srityse; |
| --- | --- |

b)

remti infrastruktūros, kaip turto klasės, vystymą skatinant nuoseklų aukštų tvarumo standartų (įskaitant prieinamumą (57)) taikymą, skaidrumą ir palyginamumą projektų rengimo, finansavimo metodų ir produktų, stebėsenos ir duomenų srityse;

| c) | skatinti projektus, darančius makroregioninį ir (arba) tarpvalstybinį poveikį, kai sąnaudos ir nauda paskirstomos kelioms valstybėms narėms arba kai sąnaudos patiriamos nacionaliniu ar vietos lygmeniu, o nauda gaunama tarpvalstybiniu arba Sąjungos mastu; |
| --- | --- |

c)

skatinti projektus, darančius makroregioninį ir (arba) tarpvalstybinį poveikį, kai sąnaudos ir nauda paskirstomos kelioms valstybėms narėms arba kai sąnaudos patiriamos nacionaliniu ar vietos lygmeniu, o nauda gaunama tarpvalstybiniu arba Sąjungos mastu;

| d) | remti projektus, kuriais internalizuojamos aplinkosauginės ir socialinės bei ekonominės sąnaudos ir nauda, susijusi su ES politikos prioritetais. Tai galėtų būti susiję su indėliu į perėjimą prie kitų transporto rūšių ir tvarių degalų naudojimu transporto sektoriuje, indėliu į medžiagų ir energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, oro ar vandens kokybės gerinimą, aplinkos apsaugą, ilgalaikį biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo skatinimą, tvaria infrastruktūra ir gamta pagrįstus sprendimus, paramą bioekonomikai, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kultūros paveldo valdymą, turizmą, pastatų energinį naudingumą ir t. t. Tai taip pat apimtų sprendimų, susijusių su transporto sektoriaus kilnojamojo turto atnaujinimu ir modernizavimu, rėmimą; |
| --- | --- |

d)

remti projektus, kuriais internalizuojamos aplinkosauginės ir socialinės bei ekonominės sąnaudos ir nauda, susijusi su ES politikos prioritetais. Tai galėtų būti susiję su indėliu į perėjimą prie kitų transporto rūšių ir tvarių degalų naudojimu transporto sektoriuje, indėliu į medžiagų ir energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, oro ar vandens kokybės gerinimą, aplinkos apsaugą, ilgalaikį biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo skatinimą, tvaria infrastruktūra ir gamta pagrįstus sprendimus, paramą bioekonomikai, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kultūros paveldo valdymą, turizmą, pastatų energinį naudingumą ir t. t. Tai taip pat apimtų sprendimų, susijusių su transporto sektoriaus kilnojamojo turto atnaujinimu ir modernizavimu, rėmimą;

| e) | skatinti transeuropinių tinklų infrastruktūrą, įrangą ir naujoviškas technologijas, kurios naudojamos, pavyzdžiui, kaip viešoji gėrybė energetikos ir transporto sistemoje ir t. t. Tokie projektai taip pat gali būti labai svarbūs siekiant užtikrinti didesnes investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos vartojimo efektyvumą ir apkrovos atsaką, sveikatos priežiūrą (pvz., e. sveikatos ir priežiūros sprendimus), viešąjį administravimą, pavyzdžiui, e. viešąsias paslaugas, taip pat alternatyviais degalais grindžiamą ir sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą; |
| --- | --- |

e)

skatinti transeuropinių tinklų infrastruktūrą, įrangą ir naujoviškas technologijas, kurios naudojamos, pavyzdžiui, kaip viešoji gėrybė energetikos ir transporto sistemoje ir t. t. Tokie projektai taip pat gali būti labai svarbūs siekiant užtikrinti didesnes investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos vartojimo efektyvumą ir apkrovos atsaką, sveikatos priežiūrą (pvz., e. sveikatos ir priežiūros sprendimus), viešąjį administravimą, pavyzdžiui, e. viešąsias paslaugas, taip pat alternatyviais degalais grindžiamą ir sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą;

| f) | skatinti tvarų skaitmeninį junglumą ir duomenų platformas bei infrastruktūrą visoje Sąjungoje ir projektus, kuriais remiami įvairūs su ryšiais ir informacinėmis technologijomis susiję produktai ir paslaugos, prireikus skatinant ES ir tarptautinį junglumą, kai tvarumas apima dėmesį infrastruktūros ir įrangos žiediškumui; |
| --- | --- |

f)

skatinti tvarų skaitmeninį junglumą ir duomenų platformas bei infrastruktūrą visoje Sąjungoje ir projektus, kuriais remiami įvairūs su ryšiais ir informacinėmis technologijomis susiję produktai ir paslaugos, prireikus skatinant ES ir tarptautinį junglumą, kai tvarumas apima dėmesį infrastruktūros ir įrangos žiediškumui;

| g) | skatinti tvarios kosmoso infrastruktūros, kuri sudaro sąlygas teikti kosmoso paslaugas ir kosmoso technologijomis grindžiamas prietaikas, kūrimą ir veikimą (orbitoje ir žemėje); |
| --- | --- |

g)

skatinti tvarios kosmoso infrastruktūros, kuri sudaro sąlygas teikti kosmoso paslaugas ir kosmoso technologijomis grindžiamas prietaikas, kūrimą ir veikimą (orbitoje ir žemėje);

| h) | skatinti projektus, kurių nauda priklauso nuo kitų investicijų į vertės ar tiekimo grandinę ar tinklą ir (arba) kurie susiję su didele pradininkams tenkančia rizika; |
| --- | --- |

h)

skatinti projektus, kurių nauda priklauso nuo kitų investicijų į vertės ar tiekimo grandinę ar tinklą ir (arba) kurie susiję su didele pradininkams tenkančia rizika;

| i) | skatinti tarpvalstybinės infrastruktūros ir paslaugų, įskaitant skaitmenines platformas ir paslaugas, sąveikumą; |
| --- | --- |

i)

skatinti tarpvalstybinės infrastruktūros ir paslaugų, įskaitant skaitmenines platformas ir paslaugas, sąveikumą;

| j) | visoje Sąjungoje skatinti mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, diegimą ir sąveiką su ja. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama įrenginių, išteklių ir paslaugų, kuriuos naudoja bendruomenės inovacijoms skatinti, rinkos plėtrai; |
| --- | --- |

j)

visoje Sąjungoje skatinti mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, diegimą ir sąveiką su ja. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama įrenginių, išteklių ir paslaugų, kuriuos naudoja bendruomenės inovacijoms skatinti, rinkos plėtrai;

| k) | spręsti veiksmingo vidaus rinkos veikimo klausimą skatinant rinka grindžiamas investicijas pagal įvairias reguliavimo sistemas (58); |
| --- | --- |

k)

spręsti veiksmingo vidaus rinkos veikimo klausimą skatinant rinka grindžiamas investicijas pagal įvairias reguliavimo sistemas (58);

| l) | pasiekti kritinę masę, taip pat grupes ir bendrus projektus, siekiant pritraukti privačius investuotojus. |
| --- | --- |

l)

pasiekti kritinę masę, taip pat grupes ir bendrus projektus, siekiant pritraukti privačius investuotojus.

Parama 6.1.1.1–6.1.1.8 skirsniuose aprašytoms politikos sritims gali būti papildyta paramos priemonėmis, kuriomis siekiama padėti valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams ugdyti gebėjimus nustatyti investavimo strategijas, derinti finansavimą, planuoti ir grupuoti projektus.

6.1.1.1.   Energetikos sektoriaus vystymas

Parama švarios ir tvarios atsinaujinančiosios energijos gamybai, tiekimui ar naudojimui daugiausia skiriama projektams, kurių tariama rizika ir kapitalo intensyvumas yra dideli ir kurie sudaro sąlygas toliau integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į visus sektorius (energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo, transporto), taip pat kitiems netaršiems ir mažataršiams energijos ištekliams ir sprendimams. Tai gali preliminariai apimti tarpvalstybinio arba jūrinio pobūdžio atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus (taip pat žr. 6.1.1.7 skirsnį), projektus, kuriais siekiama mažinti pastatų priklausomybę nuo iškastinio kuro, naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius pramoniniuose procesuose, gaminti ir tiekti (komerciniu mastu) mažo anglies dioksido kiekio dujas (tokias kaip mažo anglies dioksido kiekio švarus vandenilis ar biometanas, kaip numatyta vandenilio strategijoje (59)), pažangiųjų biodegalų, biomasės ir kitų tvarių alternatyviųjų degalų projektus ir kaupimą vietoje. Parama taip pat turėtų būti teikiama vietos lygmeniu vykdomiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams, pavyzdžiui, energetikos bendruomenių vadovaujamiems projektams, dažnai neatsiejamiems nuo energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Parama energetikos sektoriui, kai tinka, gali būti panaudota siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (‘RED II’
   (60)) ir Reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (Valdymo reglamento (61)) tikslų, taip pat padėti atkreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumo aspektą priimant sprendimus dėl investicijų, be kita ko, taikant Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos finansavimo mechanizmą (62).

Parama energijos vartojimo efektyvumo ir energijos taupymo srityje apims projektus, atitinkančius Sąjungos įsipareigojimus, prisiimtus pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, ir Direktyvoje 2012/27/ES (63) nustatytus tikslus (mažinti energijos poreikį taikant energijos taupymo priemones ir valdant paklausą, taikyti žiedinės ekonomikos principus, remti centralizuotą šilumos tiekimą ir energijos gamybą bendros šilumos ir elektros energijos gamybos projektuose, kuriais mažinamas energijos suvartojimas ir užkertamas kelias šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kitų teršalų išmetimui). Parama apims projektus, atitinkančius strategiją „Renovacijos banga“
   (64), visų pirma tris jos prioritetines sritis: energijos nepritekliaus ir prasčiausio energinio naudingumo pastatų problemų sprendimą; viešųjų pastatų, pavyzdžiui, administracinių, švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų patalpų, renovavimą ir šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Turėtų būti remiami projektai, kuriais modernizuojamos pastatų šildymo ir vėsinimo sistemos, nes jie yra labai svarbūs mažinant ES pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro. Siekiant sumažinti ES priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro taip pat labai svarbu išnaudoti vietos atsinaujinančiosios energijos potencialą. Tai apims esamų pastatų energijos vartojimo efektyvumui didinti skirtas renovacijas, kuriomis siekiama padidinti jų energetinį naudingumą, nustatytą taikant vieną ar daugiau kriterijų, išdėstytų Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energetinio naudingumo (65) 10 straipsnio 6 dalyje, pvz., efektyvumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus, ir labai efektyviai energiją naudojančių naujų pastatų statybą tik kai viršijami nacionaliniai energijos beveik nevartojančių pastatų standartai (atsižvelgiant į teisės aktuose nustatytą terminą, kada visi nauji pastatai ES turi būti energijos beveik nevartojantys – nuo 2020 m. gruodžio 31 d.), įskaitant pastatų modernizavimą taikant pažangiojo parengtumo technologijas ir jas integruojant į susietą energetikos, energijos kaupimo, skaitmeninių tinklų ir transporto sistemą, be kita ko, panaudojant infrastruktūrą elektromobilumui didinti, kaip numatyta Direktyvoje 2010/31/ES (66). Parama taip pat apims projektus, susijusius su pastatų energiniu naudingumu per visą jų gyvavimo ciklą, taip pat projektus, kuriuose taikoma Europos tvarių pastatų rodiklių sistema „Level(s)“
   (67). Šia parama taip pat bus siekiama mažinti įmonių energijos vartojimo intensyvumą didinant procesų efektyvumą arba gaminant produktus, kurių anglies dioksido išmetimo rodiklis yra mažesnis, taip pat kuriant novatoriškas netaršias ir mažataršes šilumos tiekimo sistemas ir vykdant bendrą elektros energijos ir šilumos gamybą.

Vystant, tobulinant ir modernizuojant tvarią energetikos infrastruktūrą siekiama aukštesnio perdavimo ir paskirstymo lygio. Tai taip pat apims paramą bendro intereso projektams (BIP), kaip nustatyta Reglamente dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių (68), energetikos tinklų skaitmeninimą ir modernizavimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos didesniam atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsisavinimui, taip pat projektus, susijusius su paklausos lankstumu ir elektros energijos kaupimu.

„InvestEU“ parama taip pat bus skatinamas mažataršių technologijų diegimas: projektai, apimantys anglies dioksido surinkimo, transportavimo, saugojimo ir (arba) naudojimo technologijas ir infrastruktūrą, susijusią su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos ir vėsumos, mažo anglies dioksido kiekio dujų (pvz., vandenilio) gamyba arba pramonės procesais, taip pat bioenergijos gamyklas ir gamybos įrenginius, padedančius vykdyti energetikos pertvarką, arba anglies dioksido absorbavimą.

6.1.1.2.   Tvarių transporto infrastruktūrų, įrangos ir naujoviškų technologijų vystymas

Parama tvarių transporto infrastruktūrų, įrangos ir naujoviškų technologijų vystymui bus nukreipta į tvarių ir saugių transporto infrastruktūrų, antžeminių dalių, judumo sprendimų ir įrangos, taip pat naujoviškų technologijų vystymą, laikantis Sąjungos transporto prioritetų, darnaus ir išmanaus judumo strategijos (69) ir pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtų įsipareigojimų. Tai apims projektus, kuriais remiamas transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) infrastruktūros vystymas, visų transporto rūšių esamos infrastruktūros ir jungčių lygmenų komponentų, įskaitant miestų transporto mazgus, jūrų ir vidaus vandenų uostus, oro uostus, daugiarūšio transporto terminalus ir jų prijungimą prie pagrindinių tinklų ir telematikos priemonių, nustatytų TEN-T reglamente (70), rekonstravimas ir modernizavimas;

Parama pirmiausia bus skiriama pagrindinio tinklo koridorių darbo planuose nurodytiems TEN-T pagrindinio tinklo projektams, kuriais sprendžiamos trūkstamų jungčių, transporto spūsčių ar tarpvalstybinių jungčių problemos. Kai tinkama, ji apims: esamos geležinkelių, kelių, vandens ir aviacijos infrastruktūros rekonstravimą ir modernizavimą, saugumo didinimą taikant tinkamas saugumo valdymo procedūras, ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimą, įskaitant skaitmeninių transporto valdymo sistemų, pvz., ITS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR, įskaitant transporto priemonėse montuojamą įrangą, diegimą, ir skaitmeninę transporto infrastruktūrą, skirtą sąveikiam keitimuisi duomenimis ir ataskaitų apie įvairias transporto rūšis ir sektorius teikimui. Ji taip pat apims naujų transporto technologijų ir paslaugų, pvz., susijusių su susietuoju ir autonominiu transportu, integruotuoju bilietų pardavimu ir mažiau taršiomis vidaus ir jūrų transporto priemonėmis, įskaitant naftos išsiliejimo iš laivų prevenciją, kūrimą ir diegimą. Ji taip pat apims paramą TEN-T tinklo pritaikymui karinio mobilumo poreikiams, jei tokia infrastruktūra atitiks tiek civilius, tiek karinius poreikius (dvejopas naudojimas).

Parama taip pat bus skiriama TEN-T infrastruktūros projektams, kuriais užtikrinamas bent dviejų skirtingų rūšių transporto naudojimas, visų pirma daugiarūšio krovinių transporto terminalams ir logistikos platformoms, taip pat keleivinio transporto mazgams. Parama taip pat bus skiriama daugiarūšio transporto jungtims ir galutinės paskirties atkarpoms, kad krovinių ir keleivių eismas būtų nukreiptas į tvaresnes transporto rūšis, kaip antai geležinkelių transportą, viešąjį ir (arba) kolektyvinį transportą, vidaus vandenų laivybą ar trumpųjų nuotolių laivybą.

Parama gali būti teikiama išmanaus ir tvaraus judumo mieste projektams, visų pirma daugiarūšio keleivinio transporto mazgams, aktyvioms transporto rūšims, vidaus vandenų keliams ir inovatyviems judumo sprendimams, skaitmeninei transporto infrastruktūrai, skirtai sklandžiam ir veiksmingam skirtingų keliavimo rūšių sujungimui, aktyvaus ir netaršaus judumo infrastruktūrai. Įgyvendinant projektus, kuriais siekiama skatinti perėjimą prie tvarių transporto rūšių, daugiausia dėmesio turi būti skiriama naudotojų saugumui ir nediskriminacinio prieinamumo, įskaitant riboto judumo keleivius, didinimui. Projektais taip pat bus siekiama didinti kelių eismo saugumą, atsižvelgiant į Sąjungos tikslą, kad iki 2050 m. Europos keliuose nebebūtų žūčių ir sunkių sužalojimų, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems eismo dalyviams, pavyzdžiui, dviratininkams ir pėstiesiems.

Atnaujinant ir modernizuojant transporto sektoriaus kilnojamąjį turtą pirmenybė turi būti teikiama nediskriminaciniams riedmenų ir laivų, skirtų naudoti geležinkelių, vidaus vandenų ir jūrų transportui, pirkimo projektams. Geležinkelių ir vidaus vandenų laivybos srityje taip pat bus investuojama į esamus riedmenis ir laivus, pvz., į skaitmeninę UIP įrangą, triukšmo mažinimą, ERTMS įrangos ir skaitmeninių automatinių sankabų įrengimą. Tai taip pat apims projektus aviacijos, laivybos, jūrų ir vidaus vandenų kelių srityse, sektoriuose, kuriuose atsižvelgiama į žiedinės ekonomikos principus ir siekiama pereiti prie tvarių alternatyviųjų degalų, mažinti bet kokios rūšies taršą ir padėti pramonei įgyvendinti būsimus įsipareigojimus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu, įskaitant paramą netaršiems laivams ir senų orlaivių bei laivų pakeitimą naujos kartos orlaiviais bei laivais, taip gerokai sumažinant išmetamųjų teršalų kiekį, vertinant pagal per visą gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Be to, paramos reikalavimus atitinka laivai bei netaršios ir mažataršės kelių transporto priemonės (žr. dalį dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros).

Parama geležinkelių infrastruktūrai, kitiems geležinkelių projektams, vidaus vandenų infrastruktūrai, masinio tranzito projektams ir jūrų uostams bei jūrų greitkeliams gali būti skiriama investicijoms, kuriomis užkertamas kelias šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir toksiškų teršalų išmetimui arba mažinamas jų kiekis arba triukšmo lygis. Tos investicijos taip pat gali būti skirtos uosto priėmimo įrenginiams ir kitoms priemonėms, leidžiančioms taikyti aplinkos apsaugos priemones, taip pat investicijoms į bendrą tvarią infrastruktūrą, įskaitant nedidelio masto alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą ir kitus sprendimus, kuriais mažinamas bendras uostų anglies pėdsakas. Gali būti remiamos investicijos į ekologišką oro uosto infrastruktūrą ir susijusias paslaugas (pvz., antžemines paslaugas, antžeminio eismo operacijas, orlaivius ant žemės), kuriomis užkertamas kelias teršalų išmetimui arba mažinamas jų kiekis arba triukšmo lygis.

Parama gali būti teikiama elektros, vandenilio ir suskystintųjų arba suslėgtųjų gamtinių dujų, sumaišytų su dideliu kiekiu biometano (> 50 %), įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, skirtos visų rūšių transportui, diegimui, mažataršių ir netaršių kelių transporto priemonių parkų kūrimui ir išmaniajam junglumui bei sąveikioms paslaugoms skirtų platformų diegimui. Atnaujinant kelių transporto priemonių parkus, jie taip pat turėtų atitikti taikomus aukštus saugos standartus. Šios transporto priemonės turėtų būti modernizuojamos taip, kad jos atitiktų nulinio variklio teršalų išmetimo standartą. Parama gali būti teikiama tvariais alternatyviais degalais (įskaitant SGD) varomų netaršių ir mažataršių laivų ir laivynų ir iš tvarių energijos šaltinių gaunama energija varomų orlaivių naudojimui. Modernizavus laivus jūrų ir vidaus vandenų laivyboje bus galima naudoti tvarius alternatyvius degalus ar elektros energiją. Prioritetas bus teikiamas tokioms susijusioms investicijoms: i) viešai prieinamos degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūros diegimui, atsižvelgiant į žiedinės ekonomikos principus; ii) degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūrai, skirtai valdžios institucijų arba operatorių transporto parkų naudojimui viešųjų paslaugų įsipareigojimams pagal viešųjų paslaugų sutartį vykdyti, ir iii) tvariais alternatyviais degalais varomų lengvųjų ir sunkiųjų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, netaršių ir mažataršių laivų ir laivynų, arba iš tvarių energijos šaltinių gaunama energija varomų mažataršių orlaivių naudojimui viešųjų paslaugų teikimui bei privačiuose transporto priemonių parkuose. Kelių infrastruktūra turi būti prieinama visuomenei be jokių apribojimų ir joje bus numatyta galimybė lengvai atlikti ad hoc mokėjimus (pvz., mokėjimus banko kortelėmis), kad transporto priemonių naudotojai galėtų pakrauti automobilio bateriją ar įsipilti degalų nesudarydami paslaugų sutarties su atitinkamu operatoriumi. Be to, turimi statiniai ir dinaminiai duomenys bus prieinami per bendrus arba nacionalinius prieigos punktus. Šie viešo prieinamumo reikalavimai nebus taikomi privačiai valdomų arba eksploatuojamų depų, aptarnaujančių transporto priemonių parką, įkrovimo arba degalinių infrastruktūrai. Įgyvendinant ES transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politiką (pvz., „ReFuelEU Aviation“, „FuelEU Maritime“) gali būti remiamas tvarių alternatyviųjų degalų, skirtų aviacijai, sausumos ir vandens transportui, kūrimas, gamyba ir tiekimo infrastruktūra.

Parama gali būti teikiama kitiems pažangaus ir tvaraus judumo projektams miesto ir kaimo vietovėse, kuriais siekiama didinti kelių eismo saugumą, prieinamumą, mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir triukšmą, kurti ir diegti naujas transporto technologijas ir paslaugas, kaip antai susijusias su susietosiomis ir autonominėmis transporto rūšimis arba integruotu bilietų pardavimu.

„InvestEU“ fondo parama gali būti skiriama priemonėms, kuriomis siekiama atnaujinti, pasiekti ar išlaikyti atitiktį standartams, įskaitant aplinkos apsaugos ir saugos standartus, ir projektams, kuriais siekiama išlaikyti arba atnaujinti esamą transporto infrastruktūrą, atstatyti esamą transporto infrastruktūrą arba saugias stovėjimo aikšteles ir susijusius objektus.

6.1.1.3.   Aplinka ir ištekliai

„InvestEU“ fondas turėtų sutelkti investicijas, susijusias su gamtiniu kapitalu ir žiedine ekonomika (74). Šiuo atžvilgiu, be investicijų į tradicines infrastruktūros sritis, išvardytas 6.1.1.3 skirsnyje, žalinimo, investicijos apima, pavyzdžiui, mobilumo projektus, susijusius su oro tarša ir triukšmu, gamta, energijos suvartojimu ir avarijomis.

Parama, skirta vandens, įskaitant geriamąjį vandenį, tiekimui ir sanitarijai, apsaugai nuo potvynių, tinklų efektyvumui, nuotėkių mažinimui, nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrai, pakrančių infrastruktūrai ir kitai su vandeniu susijusiai žaliajai infrastruktūrai, apims investicinius projektus ir susijusias paslaugas, kuriais remiamas Sąjungos aplinkos apsaugos politikos, susijusios su sausumos ir jūrų vandens ištekliais ir su ekosistemos paslaugomis, nurodytomis, pavyzdžiui, direktyvose 2008/56/EB (75), 2000/60/EB (76) ir 2007/60/EB (77), Tarybos direktyvose 98/83/EB (78), 91/271/EEB (79) ir 91/676/EEB (80), Reglamente (ES) 2019/1009 (81) ir Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (82), įgyvendinimas. Ypač svarbu: i) visiems Sąjungos piliečiams užtikrinti prieigą prie vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugų užbaigiant ir prižiūrint geriamojo vandens ir nuotekų valymo infrastruktūrą, kuri atitiktų energijos vartojimo efektyvumo ir nuotėkio prevencijos kriterijus, ir ii) užtikrinti, kad būtų laikomasi Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) ir Potvynių direktyvos (2007/60/EB), įskaitant priemones, numatytas upių baseinų valdymo planuose ir potvynių rizikos valdymo planuose, visų pirma investicijas, kuriomis užtikrinama gera upių ekologinė būklė, renovuojamos arba modernizuojamos esamos hidroelektrinės, siekiant didinti vandens vartojimo efektyvumą ir mažinti ekologinius padarinius, mažinama pasklidoji tarša iš žemės ūkio, akvakultūros ir pramoninių šaltinių, ieškoma vandens naudojimo efektyvumo didinimo sprendimų, pakartotinio vandens panaudojimo visuose sektoriuose ir gamta pagrįstų potvynių rizikos mažinimo sprendimų.

Parama atliekų tvarkymo infrastruktūrai, t. y. infrastruktūrai, kuri yra būtina siekiant remti perėjimą prie labiau žiedinės ekonomikos valstybėse narėse, visų pirma tvarkyti atliekas kuo aukštesniu ES atliekų tvarkymo hierarchijos, kurios viršūnėje – atliekų prevencija, lygmeniu. Nepažeidžiant „InvestEU“ reglamento V priede nustatytų nefinansavimo kriterijų, investiciniai projektai turėtų apimti atliekų tvarkymo planų ir atliekų prevencijos programų (grindžiamų iš dalies pakeista Atliekų pagrindų direktyva 2008/98/EB (83)) įgyvendinimą, pakartotinio panaudojimo ir remonto tinklų kūrimą ir rėmimą, funkcinių atliekų atskyrimo ir surinkimo sistemų kūrimą ir atliekų perdirbimo įrenginius (įskaitant komunalinių biologinių atliekų ir tekstilės gaminių atskirą surinkimą).

Investicijos į ekosistemų ir jų paslaugų stiprinimą ir atkūrimą, daugiausia dėmesio skiriant projektams, kuriais skatinama išsaugoti, atkurti, valdyti ir stiprinti gamtinį kapitalą siekiant biologinės įvairovės ir prisitaikymo prie klimato kaitos naudos, be kita ko, įgyvendinant žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros projektus. Tai apims ekosistemomis grindžiamus problemų sprendimus, pavyzdžiui, susijusius su oro ir klimato sistemomis, jūra, žeme, dirvožemiu, miškininkyste, žemės ūkiu, vandeniu ir atliekomis, transportu ir energetika. Parama taip pat apims priemones, kuriomis siekiama biologinės įvairovės (84) ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“
   (85) tikslų gerinant maisto gamybos vertės grandines (kai jos nepatenka į MVĮ linijos taikymo sritį). Ypač skatinami tarpvalstybiniai projektai, taip pat projektai, kuriais puoselėjamas tvarus kultūros paveldas. Parama taip pat gali apimti pramoninių teritorijų (įskaitant užterštas teritorijas) atkūrimą ir restauravimą siekiant jas tvariai naudoti.

Parama tvariai plėtrai miestų, kaimų, pakrančių, atviros jūros teritorijose ir platesnei bioekonomikai turėtų apimti infrastruktūros projektus, kurie nėra įtraukti į kitas sritis ir yra orientuoti į geografinę vietovę, įskaitant investicijas į su gamtą susijusius ir gamta pagrįstus sprendimus, kuriais siekiama užkirsti kelią šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui, toksiškiems teršalams, triukšmui ir kitokiam poveikiui arba gamtinio kapitalo priklausomybei arba juos kontroliuoti, kartu skatinant perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Tai apims infrastruktūros projektus, kuriais siekiama skatinti įtraukius ir prieinamus pažangiuosius miestus ir jų tinklus, regionus ir sektorius. Tai taip pat apims projektus, kuriais siekiama skatinti bioekonomiką investuojant į biopramonės sektorius, jūrų ir sausumos sprendimus, kurie pakeistų energijai imlias arba iškastines medžiagas, akvakultūrą ir mėlynąsias bei žaliąsias biotechnologijas. Parama taip pat gali būti susijusi su jūromis ir vandenynais per mėlynosios ekonomikos sritį ir jos finansavimo principus, visų pirma per jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir žiedinę ekonomiką.

Parama kovos su klimato kaita veiksmams, prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos švelninimui, įskaitant gaivalinių nelaimių rizikos mažinimą, apims infrastruktūros projektus, kuriais siekiama prisitaikyti prie klimato kaitos ir didinti atsparumą dabartiniam ir būsimam klimatui. Tai, be kita ko, apims žemumų ir pakrančių teritorijų apsaugą ir kitas priemones, susijusias su jūros lygio kilimu, potvynių prevencija, geresniu ir tvariu vandens tiekimu ir sausrų prevencija bei infrastruktūros pritaikymu prie ekstremalios temperatūros. Tai taip pat gali apimti naujoviškas technologijas, kuriomis padedama siekti Sąjungos atsparumo klimato kaitai arba socialinio tvarumo tikslų arba ir vieno, ir kito, ir kurios atitinka Sąjungos aplinkos apsaugos arba socialinio tvarumo standartus.

Parama projektams ir įmonėms, įgyvendinančioms žiedinės ekonomikos sistemas, įskaitant tvarų žaliavų naudojimą, laikantis Žiedinės ekonomikos veiksmų plano (86) tikslų. Ta parama, be kita ko, apims projektus, kuriais efektyvaus išteklių naudojimo aspektai įtraukiami į gamybos ir produktų gyvavimo ciklą, ir visas strategijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad produktų, turto ir materialiųjų išteklių vertė ir gyvavimo trukmė būtų kuo ilgesnė, taip pat infrastruktūrą ir paslaugas, kuriomis skatinama pramonės simbiozė ir dalijimasis turtu tarp pramonės įmonių visuose sektoriuose ir miesto bei kaimo bendruomenėse. Tai taip pat apima žiedinių verslo modelių, skatinančių dematerializavimą, pridėtinių paslaugų teikimą ir intensyvesnį bei veiksmingesnį produktų ir išteklių naudojimą, taikymą, internalizuojant arba eliminuojant neigiamą išorinį poveikį. Investiciniai projektai taip pat turėtų apimti veiksmus, aprėpiančius visą antrinių žaliavų vertės grandinę, įskaitant uždarojo ciklo sistemas, senų nuodingųjų ir probleminių cheminių medžiagų pašalinimą nuo žaliavų perdirbimo iki grąžinamojo perdirbimo etapo. Ypatingas dėmesys bus skiriamas sektoriams, kuriuose sunaudojama daugiausia išteklių ir kuriuose žiediškumo potencialas yra didelis, t. y. elektronikos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT), baterijų ir transporto priemonių, pakuočių, plastiko, tekstilės, statybos ir pastatų, maisto, vandens ir maistinių medžiagų.

Parama veiksmams, kuriais remiamas energijai imlių pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir esminis išmetamų teršalų kiekio sumažinimas, įskaitant uždarojo ciklo sistemas ir novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio technologijų, įskaitant energijos saugojimą, anglies dioksido surinkimą, transportavimą, saugojimą ir (arba) naudojimą, diegimą, taip pat veiksmams, kuriais skatinamas energijos gamybos ir paskirstymo grandinės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas laipsniškai atsisakant anglių ir naftos naudojimo ir laipsniškas gamtinių dujų pakeitimas mažo anglies dioksido kiekio dujomis. Ja taip pat skatinamos uždarojo ciklo žiedinės sistemos perdirbant medžiagas, kurioms perdirbti sunaudojama daug energijos, pvz., plieną, aliuminį, plastiką ir cementą, siekiant pašalinti priemaišas, dėl kurių mažėja perdirbtųjų medžiagų vertė.

6.1.1.4.   Tvarios ir saugios skaitmeninio junglumo infrastruktūros vystymas

Parama tvarios ir saugios skaitmeninio junglumo infrastruktūros vystymui turi būti sutelkta į projektus, kuriais remiami įvairūs su ryšiais ir informacinėmis technologijomis susiję produktai ir paslaugos. Ta parama gali apimti, pavyzdžiui, projektus, kuriais remiamas visuotinis (t. y. apimantis kaimo vietoves ir periferinius regionus) infrastruktūros diegimas, itin didelio pralaidumo skaitmeninių tinklų diegimas, be kita ko, diegiant laidinio ir belaidžio ryšio sistemas, įskaitant šviesolaidžio ir 5G ryšio sistemas, ir investicijas, kurių reikia Sąjungos strateginiams skaitmeninio junglumo tikslams pasiekti, kaip apibrėžta Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas“
   (87).

Ji taip pat bus skirta projektams, kuriais siekiama didinti Sąjungos tinklų (pvz., kvantinės komunikacijos tinklų, tarpregioninio ir tarptautinio junglumo, be kita ko, naudojant sausumos ir povandeninius kabelius, palydovines sistemas, duomenų centrus ir viešosios apsaugos bei pagalbos nelaimės atveju tinklus) pajėgumus ir atsparumą, taip pat remti pagrindinių viešųjų paslaugų skaitmeninę transformaciją.

Taip pat bus siekiama diegti tvarias didelio pralaidumo susietąsias debesijos infrastruktūras ES (kaip antai programiškai valdomos infrastruktūros, skirtos apkrovai subalansuoti tarp nuotolinių kompiuterinių išteklių, diegimas ir žaliojo junglumo tinklai debesijos infrastruktūroms sujungti), taip pat puoselėti geriausius savo klasėje efektyviai energiją vartojančius Europos duomenų centrus, remiamus modifikuojant tiek didelių, tiek mažų įmonių duomenų centrus (pvz., naujos aušinimo sistemos ir energijos valdymo sprendimai).

Skaitmeninio junglumo infrastruktūros, pavyzdžiui, tos, kuriomis siekiama optimizuoti transporto ir energetikos infrastruktūrą, energijos vartojimą pastatuose, mažinti atliekas bei taršą ir optimizuoti gamtos išteklių naudojimą pasitelkiant skaitmeninius sprendimus, taip pat bus tinkami investavimo objektai.

Tokiu būdu parama turėtų būti orientuota į projektus, kuriais siekiama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba jo išvengti, ir diegti infrastruktūrą, kuri būtų savo pobūdžiu patvari, tinkama taisyti, atnaujinti ir perdirbti pagal Europos žaliąjį kursą.

6.1.1.5.   Tvarios kosmoso infrastruktūros vystymas

Parama darniam naujos ir esamos orbitinės ir antžeminės infrastruktūros vystymui ir modernizavimui. Tai sudarys sąlygas žalinti kosmoso pramonę (paleidimo įrenginius ir erdvėlaivius, pvz., palydovus, ir susijusius antžeminius segmentus). Tai apima ekologiškesnių erdvėlaivių, paleidimo sistemų ir susijusių įrenginių gamybą, surinkimą, bandymą, eksploatavimą, techninę priežiūrą ir paleidimą. Tai taip pat apima švaresnį kosmoso naudojimą pašalinant erdvėlaivius iš orbitos ir nutraukiant jų eksploatavimą.

Parama Sąjungos kosmoso programos komponentams ir susijusioms paslaugoms, taip pat parama Europos kosmoso strategijos (88) tikslams – siekti kuo didesnės naudos Sąjungos visuomenei ir ekonomikai. Tai sudarys sąlygas plėtoti specializuotas paslaugas ir panaudojimo būdus, atitinkančias esamus ir atsirandančius naudotojų poreikius, be kita ko, prioritetinėse klimato kaitos, darnaus vystymosi, junglumo ir saugumo srityse.

6.1.1.6.   Tvarios turizmo infrastruktūros vystymas

Parama tvarios turizmo infrastruktūros ir paslaugų vystymui turi padėti stiprinti ilgalaikį sektoriaus konkurencingumą remiant projektus, kuriais skatinamas perėjimas prie tvaraus, novatoriško ir skaitmeninio turizmo.

6.1.1.7.   Jūrinės energetikos vystymas siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro

Parama šiose srityse turi prisidėti prie elektros energijos gamybos jūroje, kad būtų patenkinta energijos paklausa ateityje. Ja taip pat turi būti sumažinti daugialypiai ES žemės išteklių poreikiai, didinant vandens ir jūrų išteklių produktyvumą, kaip antai auginant ir naudojant dumblius ir kitus naujus baltymų šaltinius, kurie gali sumažinti žemės ūkio paskirties žemei daromą spaudimą.

Parama turi būti sutelkta į:

| a) | plūdriųjų vėjo elektrinių parkų plėtrą; |
| --- | --- |

a)

plūdriųjų vėjo elektrinių parkų plėtrą;

| b) | uostų pertvarkymą iš transporto mazgų į jūrų pramonės sektorių aptarnaujančius mazgus; |
| --- | --- |

b)

uostų pertvarkymą iš transporto mazgų į jūrų pramonės sektorių aptarnaujančius mazgus;

| c) | jėgainių tinklo jūroje kabelių tiesimą, ypatingą dėmesį skiriant kintamosios srovės jungtims iš turbinų į mazgus, kuriuose po to naudojamos nuolatinės srovės jungiamosios linijos į krantą; |
| --- | --- |

c)

jėgainių tinklo jūroje kabelių tiesimą, ypatingą dėmesį skiriant kintamosios srovės jungtims iš turbinų į mazgus, kuriuose po to naudojamos nuolatinės srovės jungiamosios linijos į krantą;

| d) | bangų ir potvynių energijos įrenginius; |
| --- | --- |

d)

bangų ir potvynių energijos įrenginius;

| e) | akvakultūrą jūroje. |
| --- | --- |

e)

akvakultūrą jūroje.

6.1.1.8.   Strateginės investicijos į ypatingos svarbos infrastruktūrą

Strateginės investicijos pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti nukreiptos į projektus, kuriais prisidedama prie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų dalių – fizinių ar virtualiųjų – arba tiekimo grandinių stabilumo, eksploatavimo saugumo ir atsparumo, arba tiesiogiai į ypatingai svarbius infrastruktūros elementus, visų pirma turint omenyje Sąjungos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką.

Remiami veiksmai taip pat gali būti skirti įmonėms, įskaitant MVĮ, gaminančioms prekes ir teikiančioms paslaugas, būtinas bet kurių iš 6.1.1.8 skirsnyje išvardytų prioritetinių ypatingos svarbos infrastruktūrų eksploatavimui ir priežiūrai.

Su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susiję investavimo veiksmai gali būti nukreipti į valstybių narių pagal Tarybos direktyvos 2008/114/EB (89) 3 straipsnį atrinktus Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektus. Parama gali būti skiriama švarios energijos tiekimo grandinėms, t. y. atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų (pvz., saulės fotovoltinės energijos, vėjo energijos, hidroenergijos, vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir t. t.) įrangos gamybos pajėgumams.

Remiami veiksmai taip pat gali būti nukreipti į Europos aviacijos, geležinkelių, kelių, vidaus vandenų transporto ir jūrų laivybos tiekimo grandines, be kita ko, remiant investicijas į transporto rūšių integravimą ir gamybos pajėgumus.

Skaitmeninės infrastruktūros strateginės investicijos – tai investicijos, glaudžiai susijusios su atsparaus ir saugaus skaitmeninių ryšių paslaugų teikimo tikslais, įskaitant itin didelio pralaidumo ryšio ir 5G tinklų, kvantinės komunikacijos, daiktų interneto, žiniasklaidos, interneto paslaugų platformų, saugios debesijos kompiuterijos, duomenų apdorojimo ir saugojimo ypatingos svarbos elementus, taip pat su pagrindinėmis vertės grandinėmis, kuriomis grindžiama ši infrastruktūra ir paslaugos. Atsižvelgiant į įvairias architektūras ir nuolat kintančius technologinius sprendimus, be kita ko, susijusius su kibernetiniu saugumu (90), būtina patikrinti kintančius skaitmeninės pertvarkos poreikius ir atitinkamus tokio perėjimo saugumo ir technologinio savarankiškumo bei atsparumo aspektus, susijusius su duomenų perdavimu, naudojimu ir saugojimu. Pagrindinis projektų, susijusių su skaitmenine rinkimų infrastruktūra ir didesnės rizikos objektais, tikslas yra sustiprinti jų saugumą, atsparumą ir apsaugą nuo piktavališkų ir ardomųjų veiksmų, įskaitant visų pirma dezinformaciją, duomenų vagystes ir kibernetinius išpuolius.

Investicijos į ryšių ir žiniasklaidos infrastruktūrą taip pat laikomos strateginėmis, jei jomis prisidedama prie nepriklausomo Europos turinio kūrimo, laikantis tikslo ginti Sąjungos demokratines vertybes ir valstybių narių suverenitetą skaitmeniniame amžiuje, taip pat prie Europos turinio gamybos, intelektinės nuosavybės apsaugos ir monetizavimo visame pasaulyje.

Projektais, susijusiais su ypatingos svarbos kosmoso infrastruktūra, turi būti remiamas esamų Sąjungos kosmoso programos komponentų atnaujinimas ir naujos Sąjungos kosmoso infrastruktūros ir paslaugų vystymas. Konkrečiai, jų tikslas yra: i) savarankiška, patikima ir ekonomiškai efektyvi prieiga prie kosminės erdvės, kurią suteikia Europos paleidimo įrenginiai, ir naudojimasis ja, įskaitant tokias naujoviškas koncepcijas kaip pakartotinis naudojimas, pažangioji gamyba, naujos kosminės transportavimo sistemos; ii) kosmoso stebėjimas ir turto apsauga, iii) palydovinis ryšys ir junglumas, iv) kitų nuolat kintančių poreikių tenkinimas.

Remiami veiksmai taip pat gali būti skirti kosminių sistemų ir technologijų atsparumui ir konkurencingumui didinti sprendžiant vertės grandinių pažeidžiamumo klausimus.

Parama gynybos pramonės infrastruktūrai gali apimti esamų infrastruktūrų modernizavimą arba naujų infrastruktūrų, reikalingų gynybos technologijų ir produktų arba mokymo įrangos gyvavimo ciklui remti technologiniu ir pramoniniu požiūriu, diegimą. Šios infrastruktūros apima ne tik tradicines oro, sausumos ir jūrų sritis, bet ir tokias naujai atsirandančias sritis kaip informacijos, kosmoso ir kibernetinės erdvės. Jos taip pat gali būti naudojamos gynybos sistemų ar technologijų, be kita ko, sukurtų naudojantis Europos gynybos fondu, taip pat dvejopo naudojimo sistemų ir technologijų moksliniams tyrimams ir plėtrai, demonstravimui, bandymui ir sertifikavimui. Turėtų būti remiami tarptautiniai projektai, kuriuose gali dalyvauti naudotojai iš kitų valstybių narių. Parama taip pat gali būti skiriama projektams, kuriais siekiama panaudoti visos Europos skaitmeninius ir kibernetinius pajėgumus ir infrastruktūrą, susijusią, pavyzdžiui, su virtualia inžinerine aplinka, skaitmeniniais bandymų stendais ir laboratorijomis, nauja kolaboratyviąja kovos aplinka, superkompiuterija, dirbtiniu intelektu ir susijusiais aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais gynybos srityje (pvz., skaitmeninė laivų statykla, karinių sistemų skaitmeninis modelis arba „skaitmeninis dvynys“).

Svarbiausiųjų žaliavų srityje remiamos investicijos gali apimti projektus ir paramos gavėjus, prisidedančius prie Sąjungos autonomijos ir pramonės ekosistemų atsparumo didinimo e. judumo, baterijų, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, vaistų, skaitmeninių prietaikų ir gynybos srityse. Su svarbiausiomis žaliavomis susijusios prioritetinės investicijų sritys gali apimti magnetų kūrimą, retųjų žemių regeneravimą iš panaudotų magnetų, retųjų žemių perdirbimą, pirminę rūdą ir perdirbtas kasybos atliekas (boksitą, geležies rūdą, anglies atliekas). Ateityje gali atsirasti ir kitokių svarbiausiųjų žaliavų poreikių.

Siekiant užtikrinti saugų ir tvarų aprūpinimą maistu, gali būti remiamos atitinkamos investicijos, pavyzdžiui, į transportą, logistiką, decentralizuotą maisto grandinės infrastruktūrą ir maisto tiekimo srities klasterių kūrimą.

6.1.2.   Galimų finansinių produktų savybės

Parama pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją bus teikiama pirmaeilio ir subordinuotojo finansavimo – skolos, garantijų, bet kokių kitų finansavimo formų arba kredito vertės didinimo, kvazinuosavo ir nuosavo kapitalo – forma. Ja bus siekiama sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą reikalavimus atitinkantiems projektams ir įmonėms. Finansiniai produktai, įskaitant teminius finansinius produktus, turi būti horizontaliai prieinami įvairioms šios politikos linijos sritims arba gali būti skirti konkretiems politikos prioritetams.

Finansiniai produktai turi būti kuriami atsižvelgiant į politikos prioritetus ir rinkos poreikius.

6.1.2.1.   Įtrauktini finansų tarpininkai

a)   
  Skolos finansavimas

Kreiptis gali bet kokio tipo finansų tarpininkai, įskaitant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ar įstaigas ir kitas valstybei priklausančias tarpininkavimo įmones, komercinius bankus, garantijų draugijas, diversifikuotus skolos fondus, teikiančius pirmaeilį ir subordinuotąjį finansavimą, ir išperkamosios nuomos bendroves, kurie gali teikti finansavimą srityse, kurias apima tvarios infrastruktūros politikos linija, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

b)   
  Nuosavo kapitalo finansavimas

Kreiptis gali viešieji ar privatieji finansų tarpininkai arba steigtini subjektai, fondų fondai, privataus kapitalo fondai, rizikos kapitalo fondai, bendro investavimo subjektai, rizikos paskolų fondai, kurie gali teikti nuosavo kapitalo finansavimą srityse, kurias apima tvarios infrastruktūros politikos linija, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir ES teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

Su tokiais tarpininkais susiję valdytojai, konsultantai ar kiti panašūs subjektai (įskaitant pradedančiuosius vadovus ar konsultantus) turi įrodyti gebėjimą ir įgūdžius atlikti tokias investicijas srityse, kuriose jie ketina investuoti pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją, gebėjimą rinkti lėšas ir pritraukti privatų kapitalą ir gebėjimą gauti kapitalo grąžą, o tai pritrauktų daugiau privačių investicijų į šią turto klasę.

6.1.2.2.   Tiksliniai galutiniai gavėjai

Tvarios infrastruktūros politikos linijos tikslas – remti investicijas į infrastruktūrą ir susijusią įrangą, kurias, be kita ko, skatina:

| a) | savarankiški projektų vykdytojai; |
| --- | --- |

a)

savarankiški projektų vykdytojai;

| b) | privačios, valstybinės ir pusiau valstybinės įmonės; |
| --- | --- |

b)

privačios, valstybinės ir pusiau valstybinės įmonės;

| c) | specialiosios paskirties įmonės. |
| --- | --- |

c)

specialiosios paskirties įmonės.

6.1.2.3.   Bendrieji finansiniai produktai

Bendraisiais finansiniais produktais turi būti siekiama pagerinti galimybes gauti finansavimą atskiriems projektams arba mažesnių projektų grupėms, pasitelkiant įgyvendinančiųjų partnerių tiesiogiai arba netiesiogiai (pavyzdžiui, naudojant investavimo priemones) teikiamą finansavimą.

Bendraisiais finansiniais produktais gali būti remiami įvairūs skirtingo rizikos profilio galutiniai naudos gavėjai, pavyzdžiui:

| a) | projektai, kuriuos korporatyviai arba be regreso teisės vykdo reguliuojami subjektai, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (pvz., energetikos, transporto, atliekų, vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmones ir stambius infrastruktūros valdytojus), arba valstybinės ar pusiau valstybinės įmonės ir kurie paprastai kelia nedidelę riziką; |
| --- | --- |

a)

projektai, kuriuos korporatyviai arba be regreso teisės vykdo reguliuojami subjektai, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (pvz., energetikos, transporto, atliekų, vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmones ir stambius infrastruktūros valdytojus), arba valstybinės ar pusiau valstybinės įmonės ir kurie paprastai kelia nedidelę riziką;

| b) | projektai, kuriuos korporatyviai arba be regreso teisės vykdo nereguliuojami subjektai, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (pvz., energijos gamybą, energijos kaupimą, energijai imlių pramonės šakų energijos vartojimo efektyvumą, greitkelių koncesininkus, oro uostų ir uostų terminalų ir geležinkelių operatorius, žaliąją laivybą, plačiajuosčio ryšio ir kosmoso infrastruktūrą), ir kurie paprastai kelia vidutinę arba didelę riziką; |
| --- | --- |

b)

projektai, kuriuos korporatyviai arba be regreso teisės vykdo nereguliuojami subjektai, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (pvz., energijos gamybą, energijos kaupimą, energijai imlių pramonės šakų energijos vartojimo efektyvumą, greitkelių koncesininkus, oro uostų ir uostų terminalų ir geležinkelių operatorius, žaliąją laivybą, plačiajuosčio ryšio ir kosmoso infrastruktūrą), ir kurie paprastai kelia vidutinę arba didelę riziką;

| c) | projektai, kuriais remiamos viešosios gėrybės, įskaitant projektus, kuriuos įgyvendina MVĮ e. judumo, energijos vartojimo efektyvumo, vietos valdžios institucijų arba filantropinių investuotojų gamtinio kapitalo ar gamtos procesais grindžiamų sprendimų srityse, ir kosmoso srities projektai, kurie paprastai yra labai rizikingi; |
| --- | --- |

c)

projektai, kuriais remiamos viešosios gėrybės, įskaitant projektus, kuriuos įgyvendina MVĮ e. judumo, energijos vartojimo efektyvumo, vietos valdžios institucijų arba filantropinių investuotojų gamtinio kapitalo ar gamtos procesais grindžiamų sprendimų srityse, ir kosmoso srities projektai, kurie paprastai yra labai rizikingi;

| d) | sandorių portfeliai tokiose srityse kaip energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų išteklių energija namų ūkiams ar MVĮ ir kilnojamojo turto žalinimas. |
| --- | --- |

d)

sandorių portfeliai tokiose srityse kaip energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų išteklių energija namų ūkiams ar MVĮ ir kilnojamojo turto žalinimas.

Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

| | ES garantija gali būti teikiama finansavimo ir investavimo operacijoms, be kita ko, tokioms kaip:






  a) | pirmaeilės paskolos, obligacijos, išperkamosios nuomos sutartys ir kredito linijos, įskaitant pirmaeiles paskolas riboto regreso teisės projektams; |
| --- | --- | --- |

ES garantija gali būti teikiama finansavimo ir investavimo operacijoms, be kita ko, tokioms kaip:

a)

pirmaeilės paskolos, obligacijos, išperkamosios nuomos sutartys ir kredito linijos, įskaitant pirmaeiles paskolas riboto regreso teisės projektams;

| b) | subordinuotosios paskolos, įskaitant tarpinio pobūdžio finansavimo forma; |
| --- | --- |

b)

subordinuotosios paskolos, įskaitant tarpinio pobūdžio finansavimo forma;

| c) | garantijos (finansuojamos arba nefinansuojamos) trečiųjų šalių finansuotojams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai su finansų tarpininkais; |
| --- | --- |

c)

garantijos (finansuojamos arba nefinansuojamos) trečiųjų šalių finansuotojams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai su finansų tarpininkais;

| d) | kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį), be kita ko, subordinuotųjų produktų forma. |
| --- | --- |

d)

kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį), be kita ko, subordinuotųjų produktų forma.

Subordinuotasis finansavimas taip pat gali būti naudojamas tam, kad būtų pritrauktas privačiojo sektoriaus finansavimas, ir siekiant diversifikuoti finansavimą pereinant nuo bankų teikiamo kapitalo prie kapitalo rinkos lėšų.

ES garantija gali būti naudojama finansinių produktų, kuriais remiamas žaliųjų obligacijų naudojimas, kūrimui.

6.1.2.4.   Teminiai finansiniai produktai

Teminių finansinių produktų parama, be kita ko, bus skiriama:

| a) | transporto srityje – didelės rizikos tvaraus judumo, pažangaus ir saugesnio transporto projektams. |
| --- | --- |

a)

transporto srityje – didelės rizikos tvaraus judumo, pažangaus ir saugesnio transporto projektams.

| b) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje – konkrečiai didelės rizikos veiklai, pavyzdžiui:






  i) | individualizuotoms novatoriškoms garantijoms pagal valstybių narių skyrių, kuriomis siekiama sumažinti investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius kapitalo sąnaudas tokioje valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

b)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje – konkrečiai didelės rizikos veiklai, pavyzdžiui:

i)

individualizuotoms novatoriškoms garantijoms pagal valstybių narių skyrių, kuriomis siekiama sumažinti investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius kapitalo sąnaudas tokioje valstybėje narėje;

| ii) | didelės rizikos garantijų produktams, kuriais būtų skatinama atsinaujinančiųjų išteklių energijos įmonių pirkimo sutarčių rinka, padedant užtikrinti didesnį ilgalaikį privatų finansavimą investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energiją; |
| --- | --- |

ii)

didelės rizikos garantijų produktams, kuriais būtų skatinama atsinaujinančiųjų išteklių energijos įmonių pirkimo sutarčių rinka, padedant užtikrinti didesnį ilgalaikį privatų finansavimą investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energiją;

| c) | energijos vartojimo efektyvumo srityje – konkrečiai didelės rizikos veiklai, pavyzdžiui:






  i) | gyvenamiesiems pastatams – garantijų priemonė gali būti derinama su dotacijomis siekiant pritraukti privatų finansavimą ir paskatinti namų ūkius mažinti didelį finansavimo deficitą gyvenamųjų pastatų renovacijos ir atnaujinimo, ypač esminės renovacijos, srityje; |
| --- | --- | --- |

c)

energijos vartojimo efektyvumo srityje – konkrečiai didelės rizikos veiklai, pavyzdžiui:

i)

gyvenamiesiems pastatams – garantijų priemonė gali būti derinama su dotacijomis siekiant pritraukti privatų finansavimą ir paskatinti namų ūkius mažinti didelį finansavimo deficitą gyvenamųjų pastatų renovacijos ir atnaujinimo, ypač esminės renovacijos, srityje;

| ii) | sutartims dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų bendrovėms (ESCO) – ESCO skirta garantijų priemonė ir apyvartinis fondas, siekiant pašalinti kliūtis ir suteikti finansavimą sutartims dėl energijos vartojimo efektyvumo sudaryti energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektuose; |
| --- | --- |

ii)

sutartims dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų bendrovėms (ESCO) – ESCO skirta garantijų priemonė ir apyvartinis fondas, siekiant pašalinti kliūtis ir suteikti finansavimą sutartims dėl energijos vartojimo efektyvumo sudaryti energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektuose;

| iii) | nepriklausomai nuo galutinio gavėjo, žaliųjų obligacijų kredito vertės didinimui siekiant pritraukti institucinius investuotojus naujam energijos vartojimo efektyvumo finansavimui, kartu skatinant šiuo metu ribotos apimties žaliųjų obligacijų rinkos plėtrą; |
| --- | --- |

iii)

nepriklausomai nuo galutinio gavėjo, žaliųjų obligacijų kredito vertės didinimui siekiant pritraukti institucinius investuotojus naujam energijos vartojimo efektyvumo finansavimui, kartu skatinant šiuo metu ribotos apimties žaliųjų obligacijų rinkos plėtrą;

| d) | elektros energijos infrastruktūros pažanginimo ir modernizavimo srityje – projektams, kuriais skatinami:






  i) | nauji verslo modeliai, susiję su tokių lankstumo šaltinių kaip reguliavimas apkrova ir energijos kaupimas panaudojimu; |
| --- | --- | --- |

d)

elektros energijos infrastruktūros pažanginimo ir modernizavimo srityje – projektams, kuriais skatinami:

i)

nauji verslo modeliai, susiję su tokių lankstumo šaltinių kaip reguliavimas apkrova ir energijos kaupimas panaudojimu;

| ii) | decentralizuoti ir nedidelio masto energijos ištekliai, sukurti naujų rinkos dalyvių, ir energetikos bendruomenės naujose rinkose; |
| --- | --- |

ii)

decentralizuoti ir nedidelio masto energijos ištekliai, sukurti naujų rinkos dalyvių, ir energetikos bendruomenės naujose rinkose;

| e) | projektams, kuriais skatinamas mažataršių technologijų diegimas rinkoje – projektams, apimantiems anglies dioksido surinkimą, transportavimą, saugojimą ir (arba) naudojimą, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos ir vėsumos, mažo anglies dioksido kiekio dujų (pvz., vandenilio) gamyba arba pramonės procesais, taip pat bioenergijos gamyklomis ir gamybos įrenginiais, padedančiais vykdyti energetikos pertvarką ir pakeisti daug anglies dioksido išskiriančius produktus kitais; |
| --- | --- |

e)

projektams, kuriais skatinamas mažataršių technologijų diegimas rinkoje – projektams, apimantiems anglies dioksido surinkimą, transportavimą, saugojimą ir (arba) naudojimą, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos ir vėsumos, mažo anglies dioksido kiekio dujų (pvz., vandenilio) gamyba arba pramonės procesais, taip pat bioenergijos gamyklomis ir gamybos įrenginiais, padedančiais vykdyti energetikos pertvarką ir pakeisti daug anglies dioksido išskiriančius produktus kitais;

| f) | didelės rizikos tvariems žaliesiems investiciniams projektams ar programai, kuriais skatinamas visapusiškas gamtiniu kapitalu grindžiamas požiūris, susijęs su aplinkos apsauga ir atkūrimu, taip pat perėjimo prie žiedinės, tausiai išteklius naudojančios ir mažataršės bioekonomikos valdymu ir anglies dioksido šalinimo gerinimu; |
| --- | --- |

f)

didelės rizikos tvariems žaliesiems investiciniams projektams ar programai, kuriais skatinamas visapusiškas gamtiniu kapitalu grindžiamas požiūris, susijęs su aplinkos apsauga ir atkūrimu, taip pat perėjimo prie žiedinės, tausiai išteklius naudojančios ir mažataršės bioekonomikos valdymu ir anglies dioksido šalinimo gerinimu;

| g) | skaitmeniniame sektoriuje – didelės finansinės rizikos projektams, visų pirma junglumo plėtojimo baltosiose ir pilkosiose (t. y. artimiausiu metu komerciškai neperspektyviose) zonose, arba projektams, kuriais užtikrinama didelė technologinė pažanga (pvz., ne laipsniškam atnaujinimui, bet naujausios kartos technologijų diegimui, įskaitant tvarių tinklų ir duomenų infrastruktūros diegimą); |
| --- | --- |

g)

skaitmeniniame sektoriuje – didelės finansinės rizikos projektams, visų pirma junglumo plėtojimo baltosiose ir pilkosiose (t. y. artimiausiu metu komerciškai neperspektyviose) zonose, arba projektams, kuriais užtikrinama didelė technologinė pažanga (pvz., ne laipsniškam atnaujinimui, bet naujausios kartos technologijų diegimui, įskaitant tvarių tinklų ir duomenų infrastruktūros diegimą);

| h) | didelės rizikos portfeliams energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kilnojamojo turto žalinimo srityse; |
| --- | --- |

h)

didelės rizikos portfeliams energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kilnojamojo turto žalinimo srityse;

| i) | kosmoso sektoriuje – didelės rizikos arba kapitalui imliems projektams, susijusiems su kosmoso infrastruktūra ir susijusiomis paslaugomis, taip pat naujoms kosmoso infrastruktūros koncepcijoms ir sprendimams kosmose ir žemėje. |
| --- | --- |

i)

kosmoso sektoriuje – didelės rizikos arba kapitalui imliems projektams, susijusiems su kosmoso infrastruktūra ir susijusiomis paslaugomis, taip pat naujoms kosmoso infrastruktūros koncepcijoms ir sprendimams kosmose ir žemėje.

6.2.   Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linija

6.2.1.   Intervencijos politikos sritys

Parama pagal mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo (MTIS) liniją palengvina ir spartina mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) projektų, projektų vykdytojų, įmonių ir kitų novatoriškų subjektų galimybes gauti finansavimą ir skatina įmonių, rinkų ir valstybių narių skaitmeninę transformaciją pagal „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punktą ir 8 straipsnio 1 dalies b punktą. Laikantis programos „InvestEU“ tikslo skatinti Sąjungos konkurencingumą, MTIS linija bus daromas mokslinis, technologinis, ekonominis ir visuomeninis poveikis stiprinant Sąjungos mokslinę ir technologinę bazę, siekiant galutinio tikslo – įgyvendinti Sąjungos strateginius prioritetus ir teikti paramą novatoriškų bendrovių veiklos plėtrai ir technologijų diegimui rinkoje. Investicijos pagal MTIS liniją suteiks Europai galimybę didinti atsparumą pagrindiniuose pramonės sektoriuose.

Sritys, kuriose gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos pagal MTIS liniją, išvardytos „InvestEU“ reglamento II priede, visų pirma jo 5 ir 6 punktuose. Visos kitos atitinkamos finansavimo ir investavimo operacijų sritys, išvardytos „InvestEU“ reglamento II priede, pavyzdžiui, 13 ir 14 punktuose, ir laikomos MTIS veiklos sritimis, taip pat gali būti finansuojamos pagal MTIS liniją. Tos sritys, be kita ko, gali apimti mokslinius tyrimus, produktų kūrimą, demonstracinę, inovacijų ir skaitmeninimo veiklą sektoriuose, apimančiuose, be kita ko, energetikos, energijai imlios pramonės, aplinkos, mėlynosios ekonomikos, jūrų, transporto, sveikatos, gyvosios gamtos mokslų, biotechnologijų, žemės ūkio maisto produktų, gynybos, kosmoso ir kultūros bei kūrybos sektorius. Sričių, kuriose gali būti vykdomos operacijos, pirmenybė gali būti nustatoma pagal šių investavimo gairių 2.3.2.1 skirsnį.

Šios linijos investicijų sritis apima mokslinius tyrimus, inovacijas, demonstracinę ir skaitmeninimo veiklą, įskaitant investicijas, susijusias su naujų produktų ir technologijų diegimu rinkoje, jei jie praėjo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTP) etapą, taip pat organizacines ir procesų inovacijas, įskaitant naujus ir novatoriškus verslo modelius. Ji taip pat apima finansavimo ir investavimo operacijas įvairiose srityse – nuo fundamentaliųjų ir taikomųjų mokslinių tyrimų iki faktinės sistemos, išbandytos veiklos sąlygomis (91).

MTP apibrėžiami kaip sistemingas darbas, kurio imamasi siekiant sukaupti daugiau žinių ir sukurti naujas turimų žinių pritaikymo galimybes. Veikla turi būti naujoviška, kūrybiška, jos rezultatai neužtikrinti ir ji turi būti vykdoma taikant sistemingus metodus, kuriuos įmanoma perduoti ir atkurti (92).

Inovacijos – tai produkto, proceso ir organizacinės inovacijos, apimančios naujo ar iš esmės patobulinto produkto ar proceso (įskaitant verslo modelį) ar paslaugos, kurie sukuria vartotojams ir (arba) visuomenei vertę, sukūrimą, demonstravimą, įgyvendinimą, komercializaciją ir įdiegimą.

Skaitmeninimas – tai skaitmeninių technologijų ir paslaugų MTI, demonstravimas, bandymas, diegimas ir taikymas, taip pat investicijos, kuriomis prisidedama prie Sąjungos įmonių, pramonės šakų ir viešojo intereso sričių skaitmeninės transformacijos.

Be to, parama pagal MTIS liniją bus siekiama iš esmės prisidėti prie Europos žaliojo kurso, orientuojantis į klimatui ir aplinkai naudingus projektus. Be kita ko, ši linija gali būti orientuota į projektus, kuriais siekiama išvengti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir taršos iš daug energijos suvartojančių pramonės šakų ir skaitmeninės ekonomikos arba sumažinti jų kiekį ir užtikrinti jų medžiagų naudojimo efektyvumą. Ji bus orientuota į projektus, kuriuose naudojamos skaitmeninės technologijos, paslaugos ir sprendimai, kuriais siekiama išvengti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taršos ir atliekų arba sumažinti jų kiekį kituose ekonomikos sektoriuose, įskaitant pramonės, transporto, energetikos ir žemės ūkio sektorius (bet jais neapsiribojant). Parama taip pat bus teikiama investicijoms, kuriomis labai prisidedama prie žiedinės ekonomikos, visų pirma pagrindiniuose sektoriuose, kuriuose naudojama daugiausia išteklių ir kuriuose žiediškumo potencialas yra didelis.

Investicijomis į kosmoso ekosistemą gali būti remiami Europos kosmoso strategijos tikslai, kuriais siekiama kuo didesnės naudos Sąjungos visuomenei ir ekonomikai, orientuojantis į projektus, kuriais: i) spartinamas kosmoso duomenimis pagrįstų skaitmeninių prietaikų ir paslaugų diegimas; ii) kosmoso duomenys ir paslaugos integruojami į novatoriškus produktus kituose rinkos segmentuose, pvz., autonomines transporto priemones ar ryšių tinklus; ir iii) plečiamas kosmoso technologijų, įskaitant prieigą prie kosmoso, komercinis diegimas ir gamyba (93).

MTIS linija taip pat gali padėti plėtoti gynybos pramonę, visų pirma remiant bendroves, dalyvaujančias gynybos sektoriaus inovacijų projektuose, ir glaudžiai susijusias dvejopo naudojimo technologijas, ir remiant gynybos sektoriaus tiekimo grandinę.

Pagal MTIS liniją taip pat bus remiami Sąjungos politikos prioritetai, nustatyti tokiose kitose programose kaip „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programa, programa „Kūrybiška Europa“, Europos kosmoso programa, Europos gynybos fondas, Europos jūrų reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kt.

Pagal MTIS liniją taip pat gali būti nukreipiamos lėšos iš sektorių programų, pavyzdžiui, Inovacijų fondo, įsteigto pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), ir kitų Sąjungos ir nacionalinių programų bei fondų. Tokios investicijos gali būti derinamos su finansavimu, teikiamu pagal ES programas, pagal sanglaudos politiką (pasidalijamasis valdymas) arba nacionalines programas.

Numatoma, kad parama pagal MTIS liniją suteiks pridėtinės politinės vertės, nes bus suteikta galimybė gauti finansavimą MTIS tais atvejais, kai siekiama:

| a) | skatinti investicijas į MTI siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazę, spartinti pramonės pertvarką, įskaitant investicijas į pagrindines technologijas, ir įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

a)

skatinti investicijas į MTI siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazę, spartinti pramonės pertvarką, įskaitant investicijas į pagrindines technologijas, ir įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus ir uždavinius;

| b) | remti MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių skaitmeninę transformaciją; |
| --- | --- |

b)

remti MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių skaitmeninę transformaciją;

| c) | remti skaitmeninimo ir inovacijų projektus, kuriais didinamas sąveikumas ir šalinami skaitmeninimo ir inovacijų lygio skirtumai valstybėse narėse, įmonėse ir sektoriuose; |
| --- | --- |

c)

remti skaitmeninimo ir inovacijų projektus, kuriais didinamas sąveikumas ir šalinami skaitmeninimo ir inovacijų lygio skirtumai valstybėse narėse, įmonėse ir sektoriuose;

| d) | skatinti strateginių skaitmeninių pajėgumų ir technologijų, įskaitant kibernetiniu saugumu grindžiamus skaitmeninius sprendimus, kuriais sukuriami novatoriški ir nepatikrinti verslo modeliai visuomenės uždaviniams spręsti (pvz., skaitmeniniai tvarumo užtikrinimo sprendimai) ir atsparumui, žiediškumui bei savarankiškumui didinti, vystymą ir diegimą; |
| --- | --- |

d)

skatinti strateginių skaitmeninių pajėgumų ir technologijų, įskaitant kibernetiniu saugumu grindžiamus skaitmeninius sprendimus, kuriais sukuriami novatoriški ir nepatikrinti verslo modeliai visuomenės uždaviniams spręsti (pvz., skaitmeniniai tvarumo užtikrinimo sprendimai) ir atsparumui, žiediškumui bei savarankiškumui didinti, vystymą ir diegimą;

| e) | remti investicijas į produktus, technologijas, sprendimus ar verslo modelius, kurie būtų naudingesni aplinkai ir klimatui, palyginti su alternatyviais sprendimais, ir kuriais prisidedama prie klimato kaitos švelninimo ir poveikio aplinkai mažinimo; |
| --- | --- |

e)

remti investicijas į produktus, technologijas, sprendimus ar verslo modelius, kurie būtų naudingesni aplinkai ir klimatui, palyginti su alternatyviais sprendimais, ir kuriais prisidedama prie klimato kaitos švelninimo ir poveikio aplinkai mažinimo;

| f) | remti rizikos investicijas, įskaitant tarpvalstybines, susijusias su technologija, rinka, demonstravimu, įgyvendinimu ir verslu, kurios yra rizikingesnės dėl jų rezultatų arba galutinės finansinės naudos atitinkamam subjektui neužtikrintumo; |
| --- | --- |

f)

remti rizikos investicijas, įskaitant tarpvalstybines, susijusias su technologija, rinka, demonstravimu, įgyvendinimu ir verslu, kurios yra rizikingesnės dėl jų rezultatų arba galutinės finansinės naudos atitinkamam subjektui neužtikrintumo;

| g) | skatinti ankstyvus demonstracinius veiksmus, kai privatūs investuotojai vengia rizikuoti, investicinė grąža yra nenuspėjama arba rinka nėra stabili; |
| --- | --- |

g)

skatinti ankstyvus demonstracinius veiksmus, kai privatūs investuotojai vengia rizikuoti, investicinė grąža yra nenuspėjama arba rinka nėra stabili;

| h) | skatinti veiksmus, kuriais pritraukiamos privačios investicijos į MTIS, kad būtų pasiekti ES politikos tikslai; |
| --- | --- |

h)

skatinti veiksmus, kuriais pritraukiamos privačios investicijos į MTIS, kad būtų pasiekti ES politikos tikslai;

| i) | skatinti MTI rezultatų ir technologijų perkėlimą į rinką ir plėsti jų mastą, remti jų pramoninį diegimą paremiant rinkos varomąsias jėgas ir įmonių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

i)

skatinti MTI rezultatų ir technologijų perkėlimą į rinką ir plėsti jų mastą, remti jų pramoninį diegimą paremiant rinkos varomąsias jėgas ir įmonių bendradarbiavimą;

| j) | remti mokslinių tyrimų institutų, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų investicijas MTI srityje, prisidedant prie programos „Europos horizontas“ ir programos „Erasmus+“ tikslų įgyvendinimo ir stiprinant MTP paslaugų teikėjų (akademinių institucijų, mokslinių tyrimų centrų ir kt.) ir įmonių ryšius; |
| --- | --- |

j)

remti mokslinių tyrimų institutų, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų investicijas MTI srityje, prisidedant prie programos „Europos horizontas“ ir programos „Erasmus+“ tikslų įgyvendinimo ir stiprinant MTP paslaugų teikėjų (akademinių institucijų, mokslinių tyrimų centrų ir kt.) ir įmonių ryšius;

| k) | remti sparčiai augančias novatoriškas įmones, siekiančias gauti finansavimą, kad galėtų komercializuoti techniškai ir ekonomiškai pagrįstas inovacijas; |
| --- | --- |

k)

remti sparčiai augančias novatoriškas įmones, siekiančias gauti finansavimą, kad galėtų komercializuoti techniškai ir ekonomiškai pagrįstas inovacijas;

| l) | užtikrinti masto ekonomiją ir papildyti nacionalinio, tarpregioninio ir regioninio lygmens investicijas į MTIS, įskaitant naujoviškų produktų, technologijų ar verslo modelių diegimą įvairiuose valstybių narių regionuose; |
| --- | --- |

l)

užtikrinti masto ekonomiją ir papildyti nacionalinio, tarpregioninio ir regioninio lygmens investicijas į MTIS, įskaitant naujoviškų produktų, technologijų ar verslo modelių diegimą įvairiuose valstybių narių regionuose;

| m) | remti temines investavimo platformas ir kitus novatoriškus finansinius produktus (tinkamai atsižvelgiant į masto ekonomiją); arba |
| --- | --- |

m)

remti temines investavimo platformas ir kitus novatoriškus finansinius produktus (tinkamai atsižvelgiant į masto ekonomiją); arba

| n) | skatinti alternatyvų finansavimą ir novatoriško finansavimo sprendimus, pavyzdžiui, sutelktinį finansavimą, neformalius investuotojus ir filantropinius rizikos kapitalo fondus, skatinant finansų tarpininkus keistis geriausia patirtimi siekiant paskatinti plataus MTIS veiklai skirtų produktų asortimento atsiradimą. |
| --- | --- |

n)

skatinti alternatyvų finansavimą ir novatoriško finansavimo sprendimus, pavyzdžiui, sutelktinį finansavimą, neformalius investuotojus ir filantropinius rizikos kapitalo fondus, skatinant finansų tarpininkus keistis geriausia patirtimi siekiant paskatinti plataus MTIS veiklai skirtų produktų asortimento atsiradimą.

Šio 6.2.1 skirsnio dvyliktos pastraipos a–n punktuose nurodytus veiksmus gali papildyti:

| a) | ES masto duomenų apie MTIS rinkos nepakankamumą arba neoptimalią investavimo aplinką rinkimas, technologinių ir pramonės pokyčių stebėjimas, būsimų strategines vertės grandinių identifikavimas ir viešas tokios surinktos informacijos skelbimas; ir |
| --- | --- |

a)

ES masto duomenų apie MTIS rinkos nepakankamumą arba neoptimalią investavimo aplinką rinkimas, technologinių ir pramonės pokyčių stebėjimas, būsimų strategines vertės grandinių identifikavimas ir viešas tokios surinktos informacijos skelbimas; ir

| b) | techninės pagalbos MTIS projektams įvairiuose sektoriuose teikimas ir jų patrauklumo bankams didinimas. |
| --- | --- |

b)

techninės pagalbos MTIS projektams įvairiuose sektoriuose teikimas ir jų patrauklumo bankams didinimas.

6.2.1.1.   Strateginės investicijos pagal MTIS liniją

Strateginėmis investicijomis pagal MTIS liniją gali būti remiamas pademonstruotų ES sukurtų technologijų pramoninis diegimas, jų rinkų puoselėjimas ir ES pramonės skatinimas tapti pasauline lydere, laikantis naujos Europos pramonės strategijos (94) tikslų ir konkretiems sektoriams taikomų strategijų, įskaitant skaitmeninę strategiją („Europos skaitmeninės ateities formavimas“
   (95)), baltąją knygą dėl DI (96), Europos duomenų strategiją (97) (įskaitant bendrą, pavyzdžiui, sveikatos ir finansų Europos duomenų erdvę) ir Europos vakcinų strategiją (98). Jos turi būti nukreiptos į šių didelio poveikio, transformatyvių, žaliųjų ir skaitmeninių technologijų ir inovacijų pramoninę plėtrą ir gamybą MTIS linijos sektoriuose, pasibaigus mokslinių tyrimų, inovacijų ir demonstracinės veiklos etapui.

Parama gali būti teikiama investicijoms į IRT komponentų ir prietaisų perdirbimo ir gamybos įrenginius Sąjungoje, kuriomis prisidedama prie Europos IRT pramonės ir jos subsektorių bei vertės grandinių inovatyvumo, tvarumo, atsparumo ir savarankiškumo. Tokie projektai gali būti susiję su bet kuria iš šių IRT gamybos sričių: elektroninių komponentų (puslaidininkių ir mikroprocesorių), kompiuterių ir periferinės įrangos, ryšių įrangos, buitinės elektronikos, magnetinių ir optinių laikmenų, elektroninės ir telekomunikacijų įrangos ir jų dalių, programinės įrangos, programavimo, duomenų apdorojimo, prieglobos ir susijusios veiklos ir kt.

Sveikatos priežiūros srityje remiamos operacijos turi būti orientuotos į naujus veiksmingus ir prieinamus sveikatos priežiūros produktus, įskaitant vaistų, vakcinų, medicinos priemonių, diagnostikos ir pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, naujų antimikrobinių medžiagų MTIS ir gamybą ir novatorišką kūrimo procesą, per kurį nevykdomi bandymai su gyvūnais, ir visos Sąjungos farmacijos pramonės, įskaitant cheminių medžiagų ir vaistų veikliųjų sudedamųjų dalių gamybą, konkurencingumą.

Gynybos srityje, su technologijomis susiję investiciniai projektai ir (arba) gamybinės investicijos (pvz., esamų gamybos pajėgumų modernizavimas, skaitmeninimas ir išplėtimas arba naujų gamybos pajėgumų kūrimas) gali būti susiję su strateginėmis sritimis, kuriose investicijomis bus prisidedama prie Sąjungos gynybos pramonės technologinio ir pramoninio savarankiškumo, taip prisidedant prie jos strateginio savarankiškumo ir atsparumo. Parama gali būti teikiama novatoriškoms bendrovėms, kuriančioms ypatingos svarbos ir ardomąsias gynybos technologijas. Investicijos taip pat gali padėti sėkmingai įgyvendinti svarbius projektus, kurių MTP etape jau buvo teikiama parama, pavyzdžiui, pagal EGF ir jo pirmtako programas laikotarpiu po MTP etapo, arba remti su tokiais projektais susijusias tiekimo grandines.

Projektai taip pat gali apimti Sąjungos gynybos tiekimo grandinių ypatingos svarbos pajėgumų išsaugojimą ir plėtojimą strateginėse srityse ir priklausomybės nuo trečiųjų šalių mažinimą.

6.2.2.   Galimų finansinių produktų savybės

6.2.2.1.   Įtrauktini finansų tarpininkai

a)   
  Skolos finansavimas

Kreiptis gali bet kokio tipo finansų tarpininkai, įskaitant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ar įstaigas ir kitas valstybei priklausančias tarpininkavimo įmones, komercinius bankus, garantijų draugijas, diversifikuotus skolos fondus, teikiančius pirmaeilį ir subordinuotąjį finansavimą, ir išperkamosios nuomos bendroves, kurie gali teikti finansavimą srityse, kurias apima MTIS linija, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

b)   
  Nuosavo kapitalo finansavimas

Kreiptis gali viešieji ar privatieji finansų tarpininkai arba steigtini subjektai, fondų fondai, privataus kapitalo fondai, rizikos kapitalo fondai, bendro investavimo subjektai, rizikos skolos fondai, neformalių investuotojų fondai, technologijų perdavimo fondai, kurie gali teikti nuosavo kapitalo finansavimą srityse, kurias apima MTIS linija, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

Su tokiais tarpininkais susiję valdytojai, konsultantai ar kiti panašūs subjektai (įskaitant pradedančiuosius vadovus ar konsultantus) turi įrodyti gebėjimą ir įgūdžius atlikti tokias investicijas srityse, kuriose jie ketina investuoti pagal MTIS liniją, gebėjimą rinkti lėšas ir pritraukti privatų kapitalą ir gebėjimą gauti kapitalo grąžą, o tai pritrauktų daugiau privačių investicijų į šią turto klasę.

6.2.2.2.   Tiksliniai galutiniai gavėjai

MTIS linijos tikslas – remti mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo veiklą, kurią skatina:

| a) | savarankiški projektų vykdytojai; |
| --- | --- |

a)

savarankiški projektų vykdytojai;

| b) | privačios, valstybinės ir pusiau valstybinės įmonės, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones; |
| --- | --- |

b)

privačios, valstybinės ir pusiau valstybinės įmonės, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones;

| c) | specialiosios paskirties įmonės; |
| --- | --- |

c)

specialiosios paskirties įmonės;

| d) | universitetai, technologijų perdavimo biurai ir aukštojo mokslo centrai; |
| --- | --- |

d)

universitetai, technologijų perdavimo biurai ir aukštojo mokslo centrai;

| e) | mokslinių tyrimų centrai, |
| --- | --- |

e)

mokslinių tyrimų centrai,

| f) | mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūros; |
| --- | --- |

f)

mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūros;

| g) | inovacijų ir skaitmeninimo agentūros, verslo akceleratoriai, inkubatoriai, centrai, klasteriai; |
| --- | --- |

g)

inovacijų ir skaitmeninimo agentūros, verslo akceleratoriai, inkubatoriai, centrai, klasteriai;

| h) | kiti MTIS pagrįstų projektų vykdytojai (pvz., fiziniai asmenys, mokslinių tyrimų finansavimo fondai). |
| --- | --- |

h)

kiti MTIS pagrįstų projektų vykdytojai (pvz., fiziniai asmenys, mokslinių tyrimų finansavimo fondai).

Rinkos segmentacija ir tikslinių grupių nustatymas bus atliekami pagal sektorius (susietus su sritimis, kuriose bus įgyvendinami politikos prioritetai) ir pagal projektų ar įmonių gyvavimo ciklą (remiantis rinkos vertinimu).

„InvestEU“ fondo lėšomis remiami veiksmai, finansuojami ATLPS inovacijų fondo įnašu, turi atitikti finansavimo reikalavimus ir atrankos kriterijus, nustatytus Direktyvos 2003/87/EB (99) 10a straipsnio 8 dalyje ir pagal tą nuostatą priimtuose deleguotuosiuose aktuose.

6.2.2.3.   Bendrieji finansiniai produktai

Teikiant paramą pagal MTIS liniją bus teikiamas pirmaeilis ir subordinuotasis finansavimas skolos arba garantijų forma, bet kokia kita finansavimo forma, įskaitant rizikos kapitalo paskolas ir išperkamąją nuomą arba kredito vertės padidinimą, kvazinuosavo ir nuosavo kapitalo finansavimą, kad MTIS projektams ir įmonėms būtų lengviau gauti finansavimą. Finansiniai produktai gali būti horizontaliai prieinami įvairioms šios politikos linijos sritims arba gali būti skirti konkretiems prioritetams pagal teminius finansinius produktus.

Bendrųjų finansinių produktų parama, be kita ko, gali būti skiriama:

| a) | mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūrai: skatinamai viešojo arba privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų organizacijų (kaip antai mokslinių tyrimų institutų ir universitetų), įskaitant tiesiogiai su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią infrastruktūrą ir skaitmeninę veiklą, pavyzdžiui, laboratorijas arba itin našaus skaičiavimo centrus; |
| --- | --- |

a)

mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūrai: skatinamai viešojo arba privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų organizacijų (kaip antai mokslinių tyrimų institutų ir universitetų), įskaitant tiesiogiai su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią infrastruktūrą ir skaitmeninę veiklą, pavyzdžiui, laboratorijas arba itin našaus skaičiavimo centrus;

| b) | dideliems MTIS projektams: galimybių gauti rizikos finansavimą dideliems MTIS projektams, inicijuojamiems stambesnių įmonių, didinimas; viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir SPĮ arba atskiri projektai; |
| --- | --- |

b)

dideliems MTIS projektams: galimybių gauti rizikos finansavimą dideliems MTIS projektams, inicijuojamiems stambesnių įmonių, didinimas; viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir SPĮ arba atskiri projektai;

| c) | novatoriškoms MVĮ, mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, siekiant remti MTIS veiklą, kuria prisidedama prie augimo; |
| --- | --- |

c)

novatoriškoms MVĮ, mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, siekiant remti MTIS veiklą, kuria prisidedama prie augimo;

| d) | sparčiai augančioms arba MTIS grindžiamoms įmonėms, mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūroms, valstybėse narėse esančių viešojo ir privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų organizacijų (kaip antai mokslinių tyrimų institutų ir universitetų), kurios Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje priskiriamos prie vidutinių novatorių ir nuosaikiųjų novatorių, investicijoms į MTI. |
| --- | --- |

d)

sparčiai augančioms arba MTIS grindžiamoms įmonėms, mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūroms, valstybėse narėse esančių viešojo ir privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų organizacijų (kaip antai mokslinių tyrimų institutų ir universitetų), kurios Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje priskiriamos prie vidutinių novatorių ir nuosaikiųjų novatorių, investicijoms į MTI.

a)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

ES garantija gali būti teikiama finansavimo ir investavimo operacijoms, be kita ko, tokioms kaip:

| a) | tiesioginė skola (įskaitant subordinuotąsias paskolas), neužtikrintas skolinimas, neužtikrintosios paskolos, tarpinio pobūdžio finansavimas, pirmaeilės paskolos ir kredito linijos; |
| --- | --- |

a)

tiesioginė skola (įskaitant subordinuotąsias paskolas), neužtikrintas skolinimas, neužtikrintosios paskolos, tarpinio pobūdžio finansavimas, pirmaeilės paskolos ir kredito linijos;

| b) | (priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos, finansuojamos garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su garantijų schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai arba įgyvendinantieji partneriai; |
| --- | --- |

b)

(priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos, finansuojamos garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su garantijų schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai arba įgyvendinantieji partneriai;

| c) | tiesioginės garantijos finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai; |
| --- | --- |

c)

tiesioginės garantijos finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai;

| d) | kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį); |
| --- | --- |

d)

kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį);

| e) | tiesioginė investicija į finansų tarpininką arba kartu su juo, jei tai yra investicinis fondas, (bendro) investavimo schema arba specialiosios paskirties įmonė, tiesiogiai arba netiesiogiai investuojanti į pirmaeilę arba subordinuotąją skolą arba mišrias skolos ir nuosavo kapitalo priemones. |
| --- | --- |

e)

tiesioginė investicija į finansų tarpininką arba kartu su juo, jei tai yra investicinis fondas, (bendro) investavimo schema arba specialiosios paskirties įmonė, tiesiogiai arba netiesiogiai investuojanti į pirmaeilę arba subordinuotąją skolą arba mišrias skolos ir nuosavo kapitalo priemones.

ES garantija bus siekiama sumažinti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria gyvybingi subjektai, norėdami gauti finansavimą, daugiausia dėl tariamai didesnės jų rizikos, pakankamo užstato neturėjimo arba ribotų komercinių finansavimo teikėjų galimybių įvertinti susijusį projektą ar verslo modelį.

b)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Investicijos į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą, visų pirma kaip:

| a) | tiesioginės investicijos į galutinių naudos gavėjų nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

a)

tiesioginės investicijos į galutinių naudos gavėjų nuosavą kapitalą;

| b) | bendros investicijos ir bendro investavimo schemos (įskaitant investavimo platformas); |
| --- | --- |

b)

bendros investicijos ir bendro investavimo schemos (įskaitant investavimo platformas);

| c) | nuosavas kapitalas ir garantijos finansų tarpininkams, kurie bet kuriuo jų plėtros etapu tiesiogiai investuoja į subjektus, arba garantijos investuotojams į tokius finansinius tarpininkus; |
| --- | --- |

c)

nuosavas kapitalas ir garantijos finansų tarpininkams, kurie bet kuriuo jų plėtros etapu tiesiogiai investuoja į subjektus, arba garantijos investuotojams į tokius finansinius tarpininkus;

| d) | investicija į paskolų fondų struktūras ir (arba) rizikos pasidalijimo susitarimas; |
| --- | --- |

d)

investicija į paskolų fondų struktūras ir (arba) rizikos pasidalijimo susitarimas;

| e) | investicija į fondų fondų struktūras. |
| --- | --- |

e)

investicija į fondų fondų struktūras.

6.2.2.4.   Teminiai finansiniai produktai

Teminių finansinių produktų parama gali būti skiriama:

| a) | teminėms finansavimo priemonėms, kuriomis teikiamas skolos ir (arba) nuosavo kapitalo finansavimas šiose srityse:






  i) | inovatyvūs ankstyvieji parodomieji projektai ir skaitmeninimo projektai didelės rizikos teminėse srityse, pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio pramonės, transporto, energetikos ir kosmoso; |
| --- | --- | --- |

a)

teminėms finansavimo priemonėms, kuriomis teikiamas skolos ir (arba) nuosavo kapitalo finansavimas šiose srityse:

i)

inovatyvūs ankstyvieji parodomieji projektai ir skaitmeninimo projektai didelės rizikos teminėse srityse, pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio pramonės, transporto, energetikos ir kosmoso;

| ii) | klinikiniai tyrimai, tvirtinimas ir įėjimas į rinką infekcinių ligų, retų ir sudėtingų ligų, neurodegeneracinių ligų ir kitose srityse; |
| --- | --- |

ii)

klinikiniai tyrimai, tvirtinimas ir įėjimas į rinką infekcinių ligų, retų ir sudėtingų ligų, neurodegeneracinių ligų ir kitose srityse;

| iii) | tvari mėlynoji ekonomika ir tausus jūrų išteklių naudojimas, pvz., akvakultūra ir mėlynosios biotechnologijos; |
| --- | --- |

iii)

tvari mėlynoji ekonomika ir tausus jūrų išteklių naudojimas, pvz., akvakultūra ir mėlynosios biotechnologijos;

| iv) | maisto sistemos, biologiniais ištekliais grindžiamos sistemos ir platesnė bioekonomika; |
| --- | --- |

iv)

maisto sistemos, biologiniais ištekliais grindžiamos sistemos ir platesnė bioekonomika;

| v) | žiedinė ekonomika, gamta pagrįsti sprendimai ir gamtinis kapitalas; |
| --- | --- |

v)

žiedinė ekonomika, gamta pagrįsti sprendimai ir gamtinis kapitalas;

| vi) | klimato technologijos, paslaugos ir pritaikymas. |
| --- | --- |

vi)

klimato technologijos, paslaugos ir pritaikymas.

Teminės sritys bus atrenkamos remiantis politikos prioritetais ir šių investavimo gairių 2.3.2.2 skirsnyje nurodytu vertinimu;

| b) | kitiems rizikos pasidalijimo susitarimams, kaip antai investavimo platformoms, kuriomis siekiama skatinti trečiųjų šalių finansavimą konkrečiose strateginės MTIS politikos srityse, papildant esamų nacionalinių, vietos ir viešojo finansavimo sistemų investicijas ir užtikrinant sąveiką su jomis. Šios platformos turi atitikti šias sąlygas:






  i) | suteikti galimybę gauti finansavimą naudojant skolos ir (arba) nuosavo kapitalo produktus konkrečių teminių sričių projektams ir būti valdomos finansų tarpininkų arba fondų valdytojų, atrinktų taikant 2.3.1 skirsnyje aprašytas procedūras; |
| --- | --- | --- |

b)

kitiems rizikos pasidalijimo susitarimams, kaip antai investavimo platformoms, kuriomis siekiama skatinti trečiųjų šalių finansavimą konkrečiose strateginės MTIS politikos srityse, papildant esamų nacionalinių, vietos ir viešojo finansavimo sistemų investicijas ir užtikrinant sąveiką su jomis. Šios platformos turi atitikti šias sąlygas:

i)

suteikti galimybę gauti finansavimą naudojant skolos ir (arba) nuosavo kapitalo produktus konkrečių teminių sričių projektams ir būti valdomos finansų tarpininkų arba fondų valdytojų, atrinktų taikant 2.3.1 skirsnyje aprašytas procedūras;

| ii) | teikti paramą bendram Sąjungos pramonės ir technologijų skaitmeninimui, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento II priedo 6 punkte, ir kitoms reikalavimus atitinkančioms sritims; |
| --- | --- |

ii)

teikti paramą bendram Sąjungos pramonės ir technologijų skaitmeninimui, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento II priedo 6 punkte, ir kitoms reikalavimus atitinkančioms sritims;

| iii) | remti technologijas, produktus ar verslo modelius, kuriems kyla didesnė rizika dėl jų technologinio novatoriškumo, dėl didelio rinkos sutrikimo arba dėl to, kad jiems reikia naujų rinkų; |
| --- | --- |

iii)

remti technologijas, produktus ar verslo modelius, kuriems kyla didesnė rizika dėl jų technologinio novatoriškumo, dėl didelio rinkos sutrikimo arba dėl to, kad jiems reikia naujų rinkų;

| iv) | siekiama įdiegti ankstyvo demonstravimo ir pramoninės gamybos infrastruktūrą, kuria siekiama įgyvendinti pažangius, rinkas kuriančius ir itin novatoriškus procesus arba gaminti naujus produktus, pasižyminčius dideliu rinką kuriančiu novatoriškumu tam tikroje srityje. |
| --- | --- |

iv)

siekiama įdiegti ankstyvo demonstravimo ir pramoninės gamybos infrastruktūrą, kuria siekiama įgyvendinti pažangius, rinkas kuriančius ir itin novatoriškus procesus arba gaminti naujus produktus, pasižyminčius dideliu rinką kuriančiu novatoriškumu tam tikroje srityje.

6.3.   MVĮ linija

6.3.1.   Intervencijos politikos sritys

Parama pagal MVĮ liniją turi sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą, visų pirma MVĮ, bet ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, ir padidinti jų konkurencingumą pasaulyje bet kuriuo jų vystymosi etapu, ypač įmonėms, kurios laikomos labai rizikingomis ir neturi pakankamo užstato, ypač ankstyvaisiais jų vystymosi etapais.

Parama pagal MVĮ liniją taip pat turi būti siekiama užtikrinti įvairesnius finansavimo šaltinius, įskaitant subordinuotosios skolos, nuosavo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą, siekiant padidinti MVĮ ir mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes finansuoti jų įkūrimą, augimą, plėtrą ir perdavimą, atlaikyti ekonomikos nuosmukius, ir prisidėti prie ekonomikos ir finansų sistemos atsparumo ekonomikos nuosmukio ar sukrėtimų metu. Pagal ją gali būti teikiama parama investicijoms ir apyvartiniam kapitalui, taip pat rizikos finansavimui nuo parengiamojo iki plėtros etapų, siekiant užtikrinti technologinį pirmavimą novatoriškuose ir tvariuose sektoriuose, visų pirma orientuojantis į MVĮ, kurių veikla orientuota į nematerialųjį turtą dėl MTIS veiklos arba dėl sektoriaus ypatumų, pavyzdžiui, kultūros ir kūrybos sektoriaus (100). Prireikus finansavimas gali būti teikiamas verslui įsigyti arba darbuotojams, siekiantiems įsigyti įmonės dalį. Sričių, kuriose gali būti vykdomos operacijos, pirmenybė gali būti nustatoma pagal šių investavimo gairių 2.3.2.1 skirsnį. MVĮ linijos produktai bus kuriami atsižvelgiant į Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijoje (101) nustatytus prioritetus ir sritis.

Parama pagal MVĮ liniją papildys Sąjungos iniciatyvas, kurių imamasi kapitalo rinkų sąjungos kontekste.

Parama pagal MVĮ liniją turėtų duoti pridėtinės vertės, nes ja bus remiamas skolos finansavimas, skirtas visų pirma MVĮ (taip pat mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms), bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos (apimties, aprėpties, norimos prisiimti rizikos arba laikotarpio atžvilgiu) nėra tinkamai sprendžiamos taikant regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu nustatytas finansines priemones; tai gali apimti didesnį veiksmingumą, efektyvumą ar masto ekonomiją užtikrinančių schemų kūrimą, nes dėl ekonominio efektyvumo priežasčių valstybės narės gali nenorėti pačios kurti paramos schemų; |
| --- | --- |

a)

rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos (apimties, aprėpties, norimos prisiimti rizikos arba laikotarpio atžvilgiu) nėra tinkamai sprendžiamos taikant regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu nustatytas finansines priemones; tai gali apimti didesnį veiksmingumą, efektyvumą ar masto ekonomiją užtikrinančių schemų kūrimą, nes dėl ekonominio efektyvumo priežasčių valstybės narės gali nenorėti pačios kurti paramos schemų;

| b) | įmonės veikia aiškiai apibrėžtuose nepakankamai aptarnaujamuose ekonomikos sektoriuose (pvz., kai kuriais atvejais kultūros ir kūrybos sektoriuose, įskaitant žiniasklaidos sektorių), taip prisidėdamos prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

b)

įmonės veikia aiškiai apibrėžtuose nepakankamai aptarnaujamuose ekonomikos sektoriuose (pvz., kai kuriais atvejais kultūros ir kūrybos sektoriuose, įskaitant žiniasklaidos sektorių), taip prisidėdamos prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo;

| c) | reikia paspartinti įmonių prisitaikymą prie aiškiai identifikuotų struktūrinių pokyčių, taip prisidedant prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

c)

reikia paspartinti įmonių prisitaikymą prie aiškiai identifikuotų struktūrinių pokyčių, taip prisidedant prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo;

| d) | įgyvendinami finansavimo sprendimai, padedantys pasiekti kapitalo rinkų sąjungos tikslus, įskaitant tarpvalstybiniu mastu teikiamus sprendimus; |
| --- | --- |

d)

įgyvendinami finansavimo sprendimai, padedantys pasiekti kapitalo rinkų sąjungos tikslus, įskaitant tarpvalstybiniu mastu teikiamus sprendimus;

| e) | geriausios patirties perdavimas visoje Sąjungoje (kuris taip pat gali apimti techninės pagalbos teikimą) tarp finansų tarpininkų siekiant paskatinti didesnę produktų, kurie atitiktų jų konkrečius didesnės rizikos MVĮ finansavimo poreikius, pasiūlą. |
| --- | --- |

e)

geriausios patirties perdavimas visoje Sąjungoje (kuris taip pat gali apimti techninės pagalbos teikimą) tarp finansų tarpininkų siekiant paskatinti didesnę produktų, kurie atitiktų jų konkrečius didesnės rizikos MVĮ finansavimo poreikius, pasiūlą.

Be to, parama pagal MVĮ liniją turėtų padidinti politikos vertę remiant fondus, teikiančius MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms specialiai pritaikytus skolos finansavimo sprendimus ir nuosavo arba kvazinuosavo kapitalo finansavimą bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | finansų tarpininkai pritraukia lėšų arba investuoja arba teikia finansavimą tarpvalstybiniu mastu ir taip remiamas rizikos diversifikavimas ir pritraukiamas bei sutelkiamas privatus kapitalas; |
| --- | --- |

a)

finansų tarpininkai pritraukia lėšų arba investuoja arba teikia finansavimą tarpvalstybiniu mastu ir taip remiamas rizikos diversifikavimas ir pritraukiamas bei sutelkiamas privatus kapitalas;

| b) | investicijomis remiamas didesnių fondų, kurie pajėgūs gauti pakankamą grąžą, kad pritrauktų privačius investuotojus, kūrimas; |
| --- | --- |

b)

investicijomis remiamas didesnių fondų, kurie pajėgūs gauti pakankamą grąžą, kad pritrauktų privačius investuotojus, kūrimas;

| c) | rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos (apimties, plėtros laikotarpio aprėpties arba laikotarpio atžvilgiu) nėra tinkamai sprendžiamos taikant regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu nustatytas finansines priemones. Tai gali apimti didesnį veiksmingumą, efektyvumą ar masto ekonomiją užtikrinančių schemų kūrimą, nes dėl ekonominio efektyvumo priežasčių valstybės narės gali nenorėti pačios kurti paramos schemų; |
| --- | --- |

c)

rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos (apimties, plėtros laikotarpio aprėpties arba laikotarpio atžvilgiu) nėra tinkamai sprendžiamos taikant regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu nustatytas finansines priemones. Tai gali apimti didesnį veiksmingumą, efektyvumą ar masto ekonomiją užtikrinančių schemų kūrimą, nes dėl ekonominio efektyvumo priežasčių valstybės narės gali nenorėti pačios kurti paramos schemų;

| d) | intervencija turi parodomąjį ir (arba) skatinamąjį poveikį ir padeda siekti Sąjungos politikos tikslų, įskaitant kapitalo rinkų sąjungos tikslus; |
| --- | --- |

d)

intervencija turi parodomąjį ir (arba) skatinamąjį poveikį ir padeda siekti Sąjungos politikos tikslų, įskaitant kapitalo rinkų sąjungos tikslus;

| e) | intervencija didina MVĮ ir mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes pasinaudoti rinka grindžiamais ir specialiai pritaikytais finansavimo sprendimais; |
| --- | --- |

e)

intervencija didina MVĮ ir mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes pasinaudoti rinka grindžiamais ir specialiai pritaikytais finansavimo sprendimais;

| f) | geriausios patirties perdavimas visoje Sąjungoje, siekiant paskatinti naujų fondų valdytojų ir (arba) valdymo grupių atsiradimą, kad būtų išplėsta ir pagilinta ES rizikos kapitalo rinka. Tai gali apimti paramą tokiems alternatyviems ir novatoriškiems finansavimo sprendimams kaip sutelktinis finansavimas, neformalūs investuotojai ir filantropiniai rizikos kapitalo fondai. |
| --- | --- |

f)

geriausios patirties perdavimas visoje Sąjungoje, siekiant paskatinti naujų fondų valdytojų ir (arba) valdymo grupių atsiradimą, kad būtų išplėsta ir pagilinta ES rizikos kapitalo rinka. Tai gali apimti paramą tokiems alternatyviems ir novatoriškiems finansavimo sprendimams kaip sutelktinis finansavimas, neformalūs investuotojai ir filantropiniai rizikos kapitalo fondai.

6.3.2.   Galimų finansinių produktų savybės

6.3.2.1.   Įtrauktini finansų tarpininkai

a)   
  Skolos finansavimas

Kreiptis gali bet kokio tipo finansų tarpininkai, įskaitant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ar įstaigas ir kitas valstybei priklausančias tarpininkavimo įmones, komercinius bankus, garantijų draugijas, diversifikuotus skolos fondus, teikiančius pirmaeilį ir subordinuotąjį finansavimą, ir išperkamosios nuomos bendroves, siekiantys sudaryti naujus didesnės rizikos MVĮ ir (arba) mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių finansinių sandorių, įskaitant specialiai pritaikytus skolos finansavimo sandorius, skirtus nepakankamai aptarnaujamiems ekonomikos sektoriams, portfelius, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

b)   
  Nuosavo kapitalo finansavimas

Kreiptis gali įsitvirtinę finansų tarpininkai arba steigtini subjektai, įskaitant privataus kapitalo ir tarpinio pobūdžio fondus, bendro investavimo subjektus, rizikos skolos fondus, rizikos kapitalo fondus, neformalių investuotojų fondus, fondų fondus, mišrius viešojo ir privataus kapitalo fondus, kurie gali teikti nuosavo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą srityse, kurias apima MVĮ linija, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinių ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

Su tokiais tarpininkais susiję valdytojai, konsultantai ar kiti panašūs subjektai, kurie taip pat apima pradedančiuosius vadovus ar konsultantus, privalo įrodyti gebėjimą ir įgūdžius atlikti tokias investicijas, gebėjimą rinkti lėšas ir pritraukti privatų kapitalą ir gebėjimą ateityje gauti grąžą, be kita ko, taikant patikimą investavimo strategiją, kuri pritrauktų daugiau privačių investicijų į šią turto klasę.

6.3.2.2.   Tiksliniai galutiniai gavėjai

a)   
  Skolos finansavimas

Skolos finansavimo parama bus teikiama per tarpininkus arba tiesiogiai iš įgyvendinančiojo partnerio, siekiant finansuoti daugiausia MVĮ, taip pat mažas vidutinės kapitalizacijos įmones, kaip apibrėžta „InvestEU“ reglamente, kurios negautų finansavimo iš rinkos arba negautų tokio pat masto paramos dėl, be kita ko, tariamai didesnės rizikos, (pakankamo) užstato neturėjimo arba dėl to, kad įmonė vykdo veiklą aiškiai apibrėžtoje nepakankamai aptarnaujamoje ekonomikos srityje arba vykdo veiklą, atitinkančią Sąjungos politikos prioritetus.

Pagrįstais atvejais tam tikro sektoriaus įmonėms arba įmonėms, vykdančioms konkrečios politikos krypties veiklą, įskaitant teisingą pertvarką, gali būti teikiama tikslingesnė parama. Tokiais atvejais novatoriškoms MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms skirtais atitinkamais finansiniais produktais bus suformuluoti aiškūs ir nedviprasmiški tinkamumo kriterijai. Be to, veiklos ataskaitų teikimo reikalavimai leis nustatyti, kokia parama teikiama tokiam sektoriui ar politikos krypčiai.

b)   
  Nuosavo kapitalo finansavimas

Pagal ES skyrių nuosavo kapitalo finansavimo parama per tarpininkus (be kita ko, pasitelkiant bendro investavimo priemones) bus teikiama MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, apibrėžtoms „InvestEU“ reglamente, konkrečiau – tai veiklai, kuri padėtų siekti „InvestEU“ reglamento 3 straipsnyje nurodytų Sąjungos politikos tikslų.

Parama gali būti paskirstoma remiantis fondo valdytojo investavimo strategija, daugiausia dėmesio skiriant sektoriams ar veiklai, atitinkantiems Sąjungos politikos prioritetus, ir įmonės gyvavimo ciklo pagrindu, pagrįstu rinkos vertinimais.

6.3.2.3.   Finansinių produktų savybės

Finansiniai produktai papildys MVĮ skirtas valstybių narių nacionalinio ir regioninio lygmens finansines priemones laikantis papildomumo reikalavimų pagal „InvestEU“ reglamento V priedą.

a)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

ES garantija gali būti teikiama tokioms finansavimo ir investavimo operacijoms kaip:

| a) | įgyvendinančiojo partnerio tiesioginės paskolos; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinančiojo partnerio tiesioginės paskolos;

| b) | (priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su garantijų schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai arba įgyvendinantysis partneris; |
| --- | --- |

b)

(priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su garantijų schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai arba įgyvendinantysis partneris;

| c) | tiesioginės garantijos finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai; |
| --- | --- |

c)

tiesioginės garantijos finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai;

| d) | tiesioginė investicija į finansų tarpininką arba kartu su juo, jei tai yra investicinis fondas, (bendro) investavimo schema arba specialiosios paskirties įmonė, tiesiogiai arba netiesiogiai investuojanti į pirmaeilę arba subordinuotąją skolą. |
| --- | --- |

d)

tiesioginė investicija į finansų tarpininką arba kartu su juo, jei tai yra investicinis fondas, (bendro) investavimo schema arba specialiosios paskirties įmonė, tiesiogiai arba netiesiogiai investuojanti į pirmaeilę arba subordinuotąją skolą.

Tokiais susitarimais ES garantija siekiama sumažinti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria gyvybingos įmonės, norėdamos gauti finansavimą, dėl tariamai didesnės jų rizikos arba (pakankamo) užstato neturėjimo. Tai galima pasiekti remiant, be kita ko, šiuos sandorius:

| a) | startuolių finansavimo; |
| --- | --- |

a)

startuolių finansavimo;

| b) | finansavimo sandorius, kurių užstato reikalavimai gerokai sumažinti (arba jų nėra) (neužtikrintas skolinimas); |
| --- | --- |

b)

finansavimo sandorius, kurių užstato reikalavimai gerokai sumažinti (arba jų nėra) (neužtikrintas skolinimas);

| c) | subordinuotojo finansavimo; |
| --- | --- |

c)

subordinuotojo finansavimo;

| d) | finansavimo sandorius, kuriems taikomos grąžinimo sąlygos arba terminai, kurių finansų tarpininkai paprastai nesuteikia. |
| --- | --- |

d)

finansavimo sandorius, kuriems taikomos grąžinimo sąlygos arba terminai, kurių finansų tarpininkai paprastai nesuteikia.

Finansų tarpininko pasiūlymo sudaryti finansavimo sandorių portfelį tinkamumas bus nustatytas kiekvienam tarpininkui, o tiesioginio finansavimo atveju – kiekvienam įgyvendinančiajam partneriui, atsižvelgiant į jo vykdomą verslo veiklą. Iš esmės ES garantija siekiama paskatinti finansų tarpininką arba įgyvendinantįjį partnerį plėsti savo verslo veiklą finansuojant sandorius, kurių dėl didesnės tokio portfelio rizikos jis nebūtų finansavęs be ES garantijos. Jeigu finansų tarpininkas jau turi specialų didesnės rizikos MVĮ finansavimo produktą, tačiau jo gebėjimas patenkinti rinkos paklausą yra ribotas, ES garantija gali būti naudojama tokio didesnės rizikos MVĮ finansavimo produkto naudojimo mastui iš esmės padidinti.

Finansavimo sandoriai, kuriuos galima įtraukti į portfelius, be kita ko, apims investicines paskolas, apyvartinio kapitalo priemones (įskaitant atnaujinamąsias), prekybos finansavimo priemones, paskolas (įskaitant tas, kurios įtrauktos į einamąją sąskaitą arba su ja susietos), banko garantijas, išperkamosios nuomos sandorius, subordinuotąsias paskolas ir pirmaeiles bei subordinuotosios skolos vertybinių popierių emisijos paskolas.

b)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

ES garantija bus naudojama siekiant garantuoti investicijas į tarpinius rizikos kapitalo fondus, įskaitant fondų fondą ir bendro investavimo priemones, kurios MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms teikia nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą bet kuriuo jų plėtros etapu, ir fondus, teikiančius skolos finansavimą MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms.

Galimas papildomų produktų kūrimas

MVĮ linija taip pat bus naudojama bandomiesiems finansiniams produktams kurti siekiant spręsti rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas arba pritraukti daugiau privačių investicijų (pvz., teikiant garantijas investuotojams). Tokios bandomosios schemos, jei jos bus sėkmingos, vėliau gali būti įgyvendinamos plačiu mastu. Tinkamai pagrįstais atvejais, remiantis rinkos vertinimais, šie bandomieji projektai gali nukrypti nuo šių investavimo gairių 4 ir 5 skirsniuose nustatytų sąlygų.

6.4.   Socialinių investicijų ir įgūdžių linija

6.4.1.   Intervencijos politikos sritys

Parama pagal Socialinių investicijų ir įgūdžių liniją turi padėti įgyvendinti projektus, kuriais stiprinamas Sąjungos socialinis aspektas, kaip pabrėžiama pagal Europos socialinių teisių ramstį. Socialinių investicijų ir įgūdžių srityje pagrindinis tikslas yra teigiamas socialinis poveikis. Visų pirma pagal tą liniją vykdomais veiksmais siekiama didinti konvergenciją, mažinti nelygybę, didinti atsparumą ir įtraukumą skatinant užimtumą ir įgūdžių ugdymą, įskaitant verslumą ir savarankišką darbą, socialines įmones, socialinę ekonomiką ir socialinę įtrauktį, gerinti piliečių sveikatą, gerovę ir bendrą gyvenimo kokybę; gerinti švietimo rezultatus ir įgūdžių ugdymą ir remti teisingą perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Veiksmais taip pat siekiama didinti galimybes socialinėms įmonėms gauti mikrofinansavimą ir finansavimą, remti finansavimo ir investavimo operacijas, susijusias su socialinėmis investicijomis, gebėjimais ir įgūdžiais, plėtoti ir konsoliduoti socialinių investicijų rinkas „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytose srityse ir laikantis 3 straipsnio 2 dalies d punkto. Pagal Socialinių investicijų ir įgūdžių liniją bus padedama ugdyti įgūdžius ir bendrąsias kompetencijas, derinti, diegti ir geriau panaudoti įgūdžius pasitelkiant švietimą, mokymą, įskaitant mokymą darbo vietoje ir susijusią veiklą, kad būtų pasiekti politikos tikslai, nustatyti Europos įgūdžių darbotvarkėje (102), Tarybos rekomendacijoje dėl profesinio rengimo ir mokymo (103), Europos švietimo erdvėje (104) ir 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų plane (105).

Sritys, kuriose gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją, išvardytos „InvestEU“ reglamento II priede, visų pirma 12 punkte. Sričių, kuriose gali būti vykdomos operacijos, pirmenybė gali būti nustatoma pagal šių investavimo gairių 2.3.2.1 skirsnį.

Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją bus remiami mikrofinansai ir socialinės įmonės. Kalbant apie mikrofinansus, mažoji paskola (arba mikrokreditas) reiškia iki 50 000 EUR dydžio paskolą. Visų pirma bus skatinama skirti iki 500 000 EUR investicijas socialinėms įmonėms, o didesnės, iki 2 000 000 EUR, sumos bus skiriamos jų plėtrai skatinti ir veiklos mastui didinti.

Parama taip pat apims priemones, kuriomis skatinama lyčių lygybė ir lygybė kitais pagrindais, socialinė įtrauktis, įgūdžių pasiūla ir paklausa, švietimas, mokymas ir susijusios paslaugos, įskaitant tvarios socialinės infrastruktūros plėtrą miesto ir kaimo vietovėse. Pagal šią liniją taip pat bus remiama socialinė infrastruktūra (įskaitant sveikatos ir švietimo infrastruktūrą, taip pat socialinį būstą bei besimokančiųjų apgyvendinimą), projektai, apimantys socialines inovacijas, sveikatos priežiūros paslaugas, visuomenės senėjimą ir ilgalaikę priežiūrą, galimybes naudotis prevencijos paslaugomis, naujoviškais gydymo būdais ir e. sveikatos priežiūros sprendimais, įtrauktį ir prieinamumą, taip pat kultūrinę ir kūrybinę veiklą siekiant socialinio tikslo.

Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją taip pat daug dėmesio bus skiriama tvaraus ir etiško finansavimo teikimui galutiniams gavėjams, susiduriantiems su apribojimais ar kliūtimis, darančiais poveikį jų žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms. Visų pirma pagal ją bus remiami projektai, kurie yra pakankamai finansiškai perspektyvūs, bet dėl didesnės rizikos, užstato neturėjimo, be viešojo sektoriaus paramos nepasiekiamo optimalaus masto ar dėl kitų rinkos kliūčių negali būti finansuojami (arba nepakankamai finansuojami) rinkoje. Remiami projektai turi padėti pritraukti privačiojo sektoriaus investicijų nepatenkintiems poreikiams patenkinti.

Finansavimo ir investavimo operacijomis bus siekiama sukurti socialinę infrastruktūrą ir teikti susijusias paslaugas, kurios gali būti susijusios su:

| a) | įtraukiu švietimu ir mokymu, įskaitant ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, ir susijusia švietimo infrastruktūra ir paslaugomis, alternatyvia ir įtraukia vaikų priežiūra, besimokančiųjų apgyvendinimu ir skaitmenine įranga, kurie yra prieinami visiems, skaitmeninių įgūdžių skatinimu nuo pat ankstyvojo ugdymo metų, visuotiniu IRT diegimu ir galimybe jomis naudotis visose švietimo ir mokymo įstaigose, nuotolinės prieigos ir nuotolinio mokymosi priemonėmis ir platformomis; |
| --- | --- |

a)

įtraukiu švietimu ir mokymu, įskaitant ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, ir susijusia švietimo infrastruktūra ir paslaugomis, alternatyvia ir įtraukia vaikų priežiūra, besimokančiųjų apgyvendinimu ir skaitmenine įranga, kurie yra prieinami visiems, skaitmeninių įgūdžių skatinimu nuo pat ankstyvojo ugdymo metų, visuotiniu IRT diegimu ir galimybe jomis naudotis visose švietimo ir mokymo įstaigose, nuotolinės prieigos ir nuotolinio mokymosi priemonėmis ir platformomis;

| b) | įperkamu socialiniu būstu; |
| --- | --- |

b)

įperkamu socialiniu būstu;

| c) | sveikatos ir ilgalaike priežiūra, įskaitant klinikas, ligonines, pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomeninę globą; |
| --- | --- |

c)

sveikatos ir ilgalaike priežiūra, įskaitant klinikas, ligonines, pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomeninę globą;

| d) | sveikatos infrastruktūros projektais, kuriais prisidedama prie strateginio ir geografiniu požiūriu subalansuoto modernizuotos, skaitmenizuotos ir atsparios prevencijos ir sveikatos priežiūros infrastruktūros tinklo, galinčio užtikrinti visuotinę prieigą prie ypatingos svarbos sveikatos priežiūros infrastruktūros ir paslaugų visoje ES, kūrimo. Remiami projektai taip pat gali būti skirti konkretiems skubiems sveikatos priežiūros ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas (106) poreikiams tenkinti steigiant mobiliuosius ir lauko medicinos punktus arba aprūpinant medicinos transportu; |
| --- | --- |

d)

sveikatos infrastruktūros projektais, kuriais prisidedama prie strateginio ir geografiniu požiūriu subalansuoto modernizuotos, skaitmenizuotos ir atsparios prevencijos ir sveikatos priežiūros infrastruktūros tinklo, galinčio užtikrinti visuotinę prieigą prie ypatingos svarbos sveikatos priežiūros infrastruktūros ir paslaugų visoje ES, kūrimo. Remiami projektai taip pat gali būti skirti konkretiems skubiems sveikatos priežiūros ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas (106) poreikiams tenkinti steigiant mobiliuosius ir lauko medicinos punktus arba aprūpinant medicinos transportu;

| e) | sąlygų teikti socialines paslaugas bendruomenės lygmeniu ir, kai įmanoma, integruotai sudarymu. |
| --- | --- |

e)

sąlygų teikti socialines paslaugas bendruomenės lygmeniu ir, kai įmanoma, integruotai sudarymu.

Socialinei infrastruktūrai, kurią paprastai finansuoja viešojo sektoriaus subjektai arba nuo jų priklausomi subjektai, labai trūksta lėšų. Dėl COVID-19 pandemijos padarinių šie poreikiai dar labiau išaugo.

Investicijos į socialinę infrastruktūrą, kaip apibrėžta „InvestEU“ reglamento II priedo 12 punkto d papunktyje, kuriomis siekiama spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas, gali apimti operacijas su valstybės sektoriaus subjektais. Tokiu atveju, siekiant išspręsti „InvestEU“ reglamento V priedo A skirsnio 2 punkto f papunktyje nurodytas rinkos nepakankamumo problemas, susitarime dėl garantijos gali būti susitarta dėl finansinio produkto, skirto valstybės sektoriaus subjektų skatinamoms investicijoms į socialinę infrastruktūrą pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją. Finansavimo ir investavimo operacijos, susijusios su tokiu finansiniu produktu, atitinka papildomumo reikalavimus, nustatytus Finansinio reglamento 209 straipsnio 2 dalies b punkte ir „InvestEU“ reglamento V priede.

Kad veiksmai būtų remiami iš „InvestEU“ fondo, būtina laikytis atitinkamų Sąjungos, nacionalinių ar regioninių socialinės srities teisės aktų. Intervencinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos visapusiškai laikantis subsidiarumo principo ir papildyti nacionalines ir regionines paramos schemas, jei tokių yra. Kai taikytina, pagal remiamus projektus teikiamos paslaugos turi būti teikiamos bendruomeniniu vietos lygmeniu. Kalbant apie infrastruktūrą sveikatos srityje, daugiausia dėmesio turi būti skiriama perėjimo nuo institucinės priežiūros prie prevencijos, pirminės priežiūros ir bendruomeninės priežiūros modelių ir paslaugų, kuriomis remiama integruota į asmenį orientuota priežiūra ir savarankiškas gyvenimas pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, modelių kūrimui.

Kalbant apie investicijas į įperkamą socialinį būstą, ypatingas dėmesys bus skiriamas būsto sprendimams, kuriais siekiama panaikinti socialinę atskirtį, taikomais kartu su nacionalinėmis arba regioninėmis paramos sistemomis, jei tokių yra. „InvestEU“ fondo remiamų investicijų tikslais įperkamas socialinis būstas (107) turėtų būti suprantamas kaip būstas, skirtas socialiai remtiniems asmenims arba pažeidžiamų asmenų, kurie dėl pajamų stygiaus ar socialinių suvaržymų gyvena labai prastomis būsto sąlygomis arba negali susirasti būsto rinkos sąlygomis, grupėms (108). Remiant asmenis, kurie atitinka ETHOS benamystės ir atskirties dėl būsto apibrėžtį, socialinis būstas turėtų būti teikiamas, kiek įmanoma, laikantis aprūpinimu būstu grindžiamo požiūrio. Infrastruktūra ir paslaugos turėtų atitikti taikomus kokybės standartus ir JT konvencijas ir dėl jų neturėtų būti segreguojamos ar izoliuojamos tam tikros grupės.

Be finansavimo sprendimų, kuriuos teikia tradiciniai finansų tarpininkai, tokios organizacijos kaip švietimo ir mokymo įstaigos arba sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų ir priežiūros paslaugų teikėjai, teikiantys paslaugas natūra, gali netiesiogiai pasinaudoti ES garantija per įgyvendinantįjį partnerį.

Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją ypatingas dėmesys bus skiriamas pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų įtraukumui ir jų galimybėms naudotis kokybiškomis paslaugomis, taip pat neįgaliųjų bei senėjančios visuomenės įtraukčiai ir prieigai prie paslaugų.

Teikiant paramą pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją taip pat bus remiamas įtraukaus švietimo ir mokymo, įskaitant profesinį mokymą, ir susijusių paslaugų teikimas, apimantis pradinį ir tęstinį švietimą ir mokymą, įskaitant suaugusiųjų švietimą ir mokymą, taip pat organizacijų ir proceso inovacijas, įskaitant naujus ir novatoriškus verslo modelius. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją taip pat bus remiami novatoriški sveikatos srities sprendimai, pavyzdžiui, e. sveikatos paslaugos ir nauji priežiūros modeliai. Parama bus siekiama skatinti lyčių lygybę ir lygybę kitais pagrindais, plėsti savarankišką darbą ir pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, socialinę integraciją.

Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas socialinėms įmonėms ir jų veiklai, pvz., veiklos masto didinimo iniciatyvoms, nepalankioje padėtyje esančių grupių skaitmeninių ir verslumo įgūdžių ugdymui, kad būtų šalinami lyčių ir kiti skirtumai šiose srityse. Teikiant paramą pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją bus sprendžiamos Sąjungos masto rinkos nepakankamumo problemos, susijusios su socialinių įmonių ir socialinio poveikio finansavimo, mikrofinansavimo, sveikatos, senėjimo, švietimo ir būsto finansavimo spragomis ir inovacijomis, užtikrinant didesnę Sąjungos intervenciją ir veiksmingesnį rinkos tyrimą, siekiant stiprinti Sąjungos socialinį aspektą.

Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją bus remiama įgūdžių paklausa ir pasiūla, sprendžiamas galutinių gavėjų įgūdžių trūkumo klausimas arba gerinamas įgūdžių panaudojimas ir skatinamos investicijų į įgūdžius rinkos.

Konsultacinė parama taip pat gali padėti ieškoti naujų būdų teikti socialines paslaugas ir apskritai padėti plėtoti įgūdžių pasiūlą ir paklausą, kaip numatyta „InvestEU“ reglamente.

Kalbant apie mikrofinansavimą, politikos tikslas yra skatinti kokybišką, tvarų užimtumą ir socialinę įtrauktį remiant darbo vietų kūrimą ir pajamų duodančią veiklą, visų pirma pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, norintiems imtis veiklos arba kurti labai mažą įmonę, taip pat verstis savarankiška veikla. Be to, mikrofinansų srityje veikiantys finansiniai tarpininkai turi užtikrinti, kad būtų tiesiogiai ar netiesiogiai teikiamos ir tokios nefinansinės paslaugos kaip, pavyzdžiui, verslo plėtros (mentorystės, konsultuojamojo ugdymo ir mokymo), kurios yra neatskiriama mikrofinansų dalis. Tokios sąlygos kaip skolinimosi išlaidos (įskaitant skolinimo palūkanų normą) ir užstato reikalavimai mikrofinansavimui, tiesiogiai arba netiesiogiai remiamam pagal programą „InvestEU“, gauti turi atspindėti paramos teikiamą naudą ir turi būti pagrįstos susijusios rizikos ir faktinių su kreditu susijusio finansavimo išlaidų požiūriu.

Pagal išankstinę „InvestEU“ fondo paramos sąlygą, mikrofinansavimą teikiantys finansų tarpininkai turi pasirašyti (ne bankų atveju) arba patvirtinti (bankų atveju) Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksą (109), kad būtų užtikrinti aukšti etiško skolinimo standartai, be kita ko, susiję su valdymu, administravimo ir vartotojų apsauga. Finansų tarpininkai siekia užkirsti kelią tam, kad asmenys ir įmonės pernelyg įsiskolintų, be kita ko, atsižvelgdami į jų grąžinimo galimybes ir užtikrindami prieinamas skolinimosi išlaidas.

Parama pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją atitiks ESF+ tikslus, įskaitant siūlomus veiklos tikslus, kuriais siekiama padėti kurti rinkos ekosistemą, susijusią su socialinių įmonių finansavimu ir labai mažų įmonių mikrofinansavimu veiklos pradžioje arba plėtros etape, ypač tų, kuriose dirba pažeidžiamoje padėtyje esantys asmenys. Pagal ESF+ Komisija pateiks gaires dėl socialinės infrastruktūros (įskaitant būstą ir sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo ir mokymo), reikalingos Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, plėtojimo. Tačiau dalyvavimas ESF+ nėra išankstinė sąlyga „InvestEU“ fondo paramai gauti.

Parama pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją taip pat bus skiriama socialinėms inovacijoms, kurios gali apimti novatoriškus socialinius sprendimus ir schemas, kuriomis siekiama skatinti socialinį poveikį ir rezultatus, kad būtų prisidedama prie tos linijos politikos tikslų įgyvendinimo.

Siekiant tų tikslų skatinamas
  „InvestEU“ fondo paramos derinimas su paramos teikėjų, filantropų, fondų ir kitų privačiojo sektoriaus subjektų įnašais. „InvestEU“ fondu bus siekiama stiprinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą padedant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, be kita ko, remiant kokybišką užimtumą, įtraukų švietimą ir mokymą, sveikatos priežiūrą, socialinę įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime, taip pat prieinamumą ir neįgaliųjų įtraukumą. Privačiojo sektoriaus subjektai galės prisidėti siekiant tikslų pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją tiesioginiais įnašais (dovanomis, grąžintina ir negrąžintina parama) ir (arba) bendromis investicijomis į projektus arba finansų tarpininkus, netiesiogiai remiamus „InvestEU“ fondo.

Taip pat skatinama grupuoti mažesnius projektus, nes daug socialinės srities projektų yra per maži, kad pritrauktų privačių investuotojų susidomėjimą arba veiksmingiau panaudotų viešąsias lėšas. Pavyzdžiui, socialinės politikos reformų sritis gali apimti socialinės infrastruktūros ir paslaugų, pavyzdžiui, naujų socialinių, priežiūros ir sveikatos priežiūros modelių, įgyvendinimą keliose nacionalinės arba regioninės valdžios institucijos jurisdikcijai priklausančiose vietovėse vykdant keletą mažų projektų. Siekiant padidinti investuotojų susidomėjimą, gali prireikti mažus projektus grupuoti į vieną investavimo pasiūlymą. Grupavimas gali apimti:

| a) | mažų socialinės infrastruktūros, technologijų ar socialinių paslaugų projektų sugrupavimą į vieną investavimo pasiūlymą, apimantį kelis paprojekčius skirtingose vietovėse; |
| --- | --- |

a)

mažų socialinės infrastruktūros, technologijų ar socialinių paslaugų projektų sugrupavimą į vieną investavimo pasiūlymą, apimantį kelis paprojekčius skirtingose vietovėse;

| b) | investicijų į socialinę infrastruktūrą, technologijas ir socialines paslaugas poreikių sugrupavimą į vieną projektą arba investicijų pasiūlymą. Tam gali prireikti derinti finansavimo šaltinius ar priemones; |
| --- | --- |

b)

investicijų į socialinę infrastruktūrą, technologijas ir socialines paslaugas poreikių sugrupavimą į vieną projektą arba investicijų pasiūlymą. Tam gali prireikti derinti finansavimo šaltinius ar priemones;

| c) | sugrupuoti investicijų į socialinę infrastruktūrą ir paslaugas poreikius į platesnę investicinę priemonę, skirtą miesto ar kaimo vietovių atnaujinimui ar plėtrai, siekiant socialinės įtraukties arba pagal „pilietinio lygiaverčio finansavimo“ schemas. |
| --- | --- |

c)

sugrupuoti investicijų į socialinę infrastruktūrą ir paslaugas poreikius į platesnę investicinę priemonę, skirtą miesto ar kaimo vietovių atnaujinimui ar plėtrai, siekiant socialinės įtraukties arba pagal „pilietinio lygiaverčio finansavimo“ schemas.

Be ankstesnės dalies a–c punktuose aprašytų veiksmų gali būti imamasi papildomų priemonių, kuriomis siekiama: i) padėti projektų vykdytojams ir finansų tarpininkams ugdyti įgūdžius, reikalingus investavimo strategijoms rengti, derinimo ar mišraus finansavimo operacijoms vykdyti, projektams planuoti ir grupuoti; ii) remti socialinių novatorių, socialinių įmonių, socialinį poveikį darančių investuotojų ir filantropų, įskaitant rizikos filantropus, vystymąsi; ir iii) sukurti visos Europos socialinio poveikio ir socialinių inovacijų perdavimo ir konsultuojamojo ugdymo centrų, novatoriškų švietimo ir mokymo paslaugų, pavyzdžiui, orientavimo, įgūdžių prognozavimo, įgūdžių vertinimo ir patvirtinimo paslaugų teikėjų arba paslaugų, padedančių suderinti įgūdžių paklausą ir pasiūlą, bei švietimo ir verslo partnerysčių bei kompetencijos centrų, įskaitant profesinio meistriškumo centrus, tinklą.

Tuos veiksmus taip pat gali papildyti ES masto duomenų apie rinkos nepakankamumą arba neoptimalią investavimo aplinką su socialinių investicijų ir įgūdžių linija susijusiose politikos srityse rinkimas ir skelbimas.

6.4.1.1.   Strateginės investicijos pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją

Parama švietimui ir mokymui visų pirma bus skiriama projektams, kuriais prisidedama prie Europos švietimo ir mokymo sistemų skaitmeninimo, be kita ko, skatinant skaitmeninį raštingumą nuo ankstyvojo ugdymo metų, visuotinį IRT diegimą ir prieigą prie jų švietimo ir mokymo įstaigose, taip pat nuotolinės prieigos ir nuotolinio mokymosi priemones bei platformas. Remiami veiksmai taip pat turėtų būti nukreipti į kitas skaitmeninimo programas, kuriomis siekiama visoms socialinėms grupėms ir amžiaus grupėms suteikti įtraukią prieigą prie skaitmeninių įgūdžių ir sprendimų visam gyvenimui ir susijusią paramą. Be to, parama švietimui ir mokymui turėtų padėti ugdyti naujus įgūdžius ir stiprinti esamus ir taip užtikrinti veiksmingą šių investavimo gairių 6.1.1.8 ir 6.2.1.1 skirsniuose nurodytos strateginės ir ypatingos svarbos veiklos vykdymą.

6.4.2.   Galimų finansinių produktų savybės

6.4.2.1.   Įtrauktini finansų tarpininkai

a)   
  Skolos finansavimas

Kreiptis gali finansų tarpininkai, įskaitant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ir įstaigas, komerciniai bankai, garantijų bendrijos ir įstaigos, diversifikuoti skolos fondai, teikiantys pirmaeilį ir subordinuotąjį finansavimą, mikrofinansų įstaigos, išperkamosios nuomos bendrovės, sutelktinio skolinimo ir sutelktinio kapitalo platformos, SPĮ, lygiaverčio finansavimo priemonės, bendro investavimo fondai ar sistemos, nebankinės finansų įstaigos, įskaitant paskolų fondus, pacientų kapitalo teikėjai, tokie kaip kooperatyvai, kredito unijos, draudimo bendrovės, pensijų fondai, privataus kapitalo ir (arba) neformalių investuotojų fondai, fondų fondai.

Reikalavimus taip pat atitinka socialinių investicijų rinkos varomosios jėgos (įskaitant pasirengimo investicijoms ir gebėjimų stiprinimo tarpininkus, veikiančius mikrofinansų ir socialinių įmonių finansavimo srityje, FinTech bendroves, aukštojo mokslo įstaigas, universitetus, mokslinių tyrimų centrus ir EIT žinių ir inovacijų bendrijas, fondus, sutelktinio finansavimo platformas ir profesinio rengimo ir mokymo įstaigas, įskaitant profesinio meistriškumo centrus ir švietimo ir verslo partnerystes). Gali kreiptis ir kitos investuotojų grupės, įskaitant investuojančias įmones, socialinio poveikio investuotojus, (socialinius) neformalius investuotojus, švietimo srities verslininkus (pvz., atvirų masinio nuotolinio mokymo kursų (MOOC) rengėjus), rizikos filantropus ir filantropus.

Gali kreiptis ir kiti valstybei priklausantys tarpininkai ir socialinės infrastruktūros, socialinių įmonių finansavimo ir socialinės ekonomikos srityse veikiantys tarpininkai (pvz., etiški arba alternatyvūs bankai, kooperatiniai bankai), kurie gali teikti finansavimą srityse, kuriose gali būti vykdomos operacijos pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją, visapusiškai laikydamiesi taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų ir atitinkamų Finansinio reglamento reikalavimų.

Šiose gairėse nurodyti galimi viešieji finansų tarpininkai taip pat gali atlikti tam tikrą vaidmenį „InvestEU“ fondo paramą derinant su kitomis centrinėmis Sąjungos finansavimo programomis ir fondais, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas.

b)   
  Nuosavo kapitalo finansavimas

Finansų tarpininkai, be kita ko, gali būti nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ir įstaigos, komerciniai bankai, garantijų draugijos ir įstaigos, paskolų fondai, skolos fondai, pensijų fondai, mikrofinansų įstaigos, išperkamosios nuomos bendrovės, sutelktinio skolinimo ir sutelktinio kapitalo platformos, SPĮ, lygiaverčio finansavimo priemonės, bendro investavimo fondai ar sistemos.

Nuosavo kapitalo finansavimo reikalavimus atitinkantys finansų tarpininkai taip pat gali būti nebankinės finansų įstaigos, įskaitant ilgalaikio kapitalo teikėjus, tokius kaip kooperatyvai, kredito unijos, draudimo bendrovės ir steigtini subjektai, fondų fondai, privataus kapitalo fondai, rizikos kapitalo fondai, neformalių investuotojų fondai, technologijų perdavimo fondai, bendro investavimo fondai ar sistemos, rizikos skolos fondai, kitos priemonės ar sistemos, pagal kurias investuojama į nuosavą kapitalą, kvazinuosavą kapitalą, hibridinį skolintą kapitalą ir kitų formų tarpinio pobūdžio finansavimą.

Reikalavimus taip pat gali atitikti socialinių investicijų rinkos varomosios jėgos (įskaitant pasirengimo investicijoms ir gebėjimų stiprinimo tarpininkus, veikiančius mikrofinansų ir socialinių įmonių finansavimo srityje, FinTech bendroves, aukštojo mokslo įstaigas, universitetus, mokslinių tyrimų centrus ir EIT žinių ir inovacijų bendrijas, fondus, sutelktinio finansavimo platformas ir profesinio rengimo ir mokymo įstaigas, įskaitant profesinio meistriškumo centrus ir švietimo ir verslo partnerystes). Kitos investuotojų grupės, įskaitant investuojančias įmones, socialinio poveikio investuotojus, (socialinius) neformalius investuotojus, švietimo srities verslininkus (pvz., MOOC), rizikos filantropus ir filantropus, gali veikti kaip finansų tarpininkai, visapusiškai laikydamiesi taikomų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, kai jie gali kurti projektus arba investicijų portfelius srityse, numatytose pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją.

Finansų tarpininkų valdytojai (įskaitant pradedančiuosius vadovus ar konsultantus) privalo įrodyti gebėjimą ir patirtį atlikti tokias investicijas pagal Socialinių investicijų ir įgūdžių liniją numatytoje srityje, taip pat gebėjimą rinkti lėšas ir pritraukti privatų kapitalą, taip pat gebėjimą ateityje tapti finansiškai perspektyviu (be kita ko, taikant patikimą investavimo strategiją), kad pritrauktų daugiau privačių investicijų į konkrečią turto klasę.

6.4.2.2.   Tiksliniai galutiniai gavėjai

Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją remiamos intervencijos įvairiose politikos srityse ir jos skirtos įvairiems galutiniams gavėjams, kurie gali apimti:

| a) | fizinius asmenis:






  i) | pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis (pvz., asmenis, kurie patiria socialinę atskirtį arba kuriems gresia socialinė atskirtis, įskaitant tuos, kurie yra benamiai arba gyvena labai prastomis būsto sąlygomis, asmenis, kurie prarado darbą arba kuriems gresia pavojus prarasti darbą arba kuriems sunku patekti arba sugrįžti į darbo rinką, mažumų grupėms priklausančius asmenis, trečiųjų šalių piliečius, asmenis, neturinčius galimybės patekti į įprastą kredito rinką ir norinčius steigti arba plėtoti savo labai mažas įmones); |
| --- | --- | --- |

a)

fizinius asmenis:

i)

pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis (pvz., asmenis, kurie patiria socialinę atskirtį arba kuriems gresia socialinė atskirtis, įskaitant tuos, kurie yra benamiai arba gyvena labai prastomis būsto sąlygomis, asmenis, kurie prarado darbą arba kuriems gresia pavojus prarasti darbą arba kuriems sunku patekti arba sugrįžti į darbo rinką, mažumų grupėms priklausančius asmenis, trečiųjų šalių piliečius, asmenis, neturinčius galimybės patekti į įprastą kredito rinką ir norinčius steigti arba plėtoti savo labai mažas įmones);

| ii) | vaikus, tėvus, mokytojus ir mokyklų administratorius; |
| --- | --- |

ii)

vaikus, tėvus, mokytojus ir mokyklų administratorius;

| iii) | galimus arba dabartinius studentus ir besimokančiuosius (įskaitant besimokančius suaugusiuosius); |
| --- | --- |

iii)

galimus arba dabartinius studentus ir besimokančiuosius (įskaitant besimokančius suaugusiuosius);

| b) | įmones:






  i) | labai mažas įmones, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, ypač labai mažas įmones, kuriose dirba pažeidžiami asmenys; |
| --- | --- | --- |

b)

įmones:

i)

labai mažas įmones, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, ypač labai mažas įmones, kuriose dirba pažeidžiami asmenys;

| ii) | socialines įmones; |
| --- | --- |

ii)

socialines įmones;

| iii) | valstybines įmones; |
| --- | --- |

iii)

valstybines įmones;

| iv) | MVĮ; |
| --- | --- |

iv)

MVĮ;

| v) | kitas privataus sektoriaus įmones; |
| --- | --- |

v)

kitas privataus sektoriaus įmones;

| c) | švietimo, mokymo ir susijusių paslaugų teikėjus, įskaitant Europos universitetus, mokyklas, švietimo ir mokymo įstaigas, įskaitant profesinio meistriškumo centrus ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

c)

švietimo, mokymo ir susijusių paslaugų teikėjus, įskaitant Europos universitetus, mokyklas, švietimo ir mokymo įstaigas, įskaitant profesinio meistriškumo centrus ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikėjus;

| d) | specialiosios paskirties įmonės; |
| --- | --- |

d)

specialiosios paskirties įmonės;

| e) | asociacijas, fondus, savidraudos bendroves ir kooperatyvus; |
| --- | --- |

e)

asociacijas, fondus, savidraudos bendroves ir kooperatyvus;

| f) | nevyriausybines organizacijas; |
| --- | --- |

f)

nevyriausybines organizacijas;

| g) | valdžios institucijas; |
| --- | --- |

g)

valdžios institucijas;

| h) | sveikatos priežiūros institucijas, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, socialinių paslaugų teikėjus, technologijų tiekėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pacientus, privačius asmenis; |
| --- | --- |

h)

sveikatos priežiūros institucijas, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, socialinių paslaugų teikėjus, technologijų tiekėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pacientus, privačius asmenis;

| i) | socialinės infrastruktūros srityje tiksliniai galutiniai gavėjai gali būti projektų rengėjai, valstybinės įmonės, pastatų ir (arba) infrastruktūros valdytojai, socialinio būsto teikėjai, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės. |
| --- | --- |

i)

socialinės infrastruktūros srityje tiksliniai galutiniai gavėjai gali būti projektų rengėjai, valstybinės įmonės, pastatų ir (arba) infrastruktūros valdytojai, socialinio būsto teikėjai, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės.

Finansavimo ir investavimo operacijomis taip pat bus remiami privačiojo ir viešojo sektorių organizacijų, veikiančių socialinių investicijų srityje arba kurioms tokių investicijų reikia, projektai.

Tokios organizacijos, be kita ko, yra MVĮ, didelės korporacijos, kooperatyvai, fondai, rizikos filantropai, poveikio siekiančios įmonės, švietimo ir mokymo įstaigos ir paslaugų teikėjai, trigubo rezultato siekiančios įmonės, vietos ir savivaldos institucijos.

Jų veikla apima įvairius sektorius ir subsektorius, įskaitant, be kita ko, pažangų ir įtraukų judumą, miestų atnaujinimą, kaimo socialinį ir ekonominį gaivinimą, bendruomenių kūrimą ir kartų solidarumą, įtraukias bendruomenes, benamystę, pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, įskaitant neįgaliuosius, taip pat asmenis, turinčius psichikos sveikatos problemų ir sergančius demencija, integraciją, bendruomenės vystymąsi, trečiųjų šalių piliečių integraciją sprendžiant demografines ir migracijos problemas ir integruojant naujas gyventojų grupes, skaitmeninę įtrauktį ir verslumo įgūdžius.

6.4.2.3.   Bendrieji finansiniai produktai

„InvestEU“ fondo parama bus grindžiama bendra ES biudžeto garantija, taikoma finansiniams produktams, skirtiems diversifikuotam rizikos portfeliui. Tai, be kita ko, gali apimti banko garantijas, paskolas, nuosavą kapitalą, tarpinio pobūdžio skolą, specialius fondus ir investavimo platformas (kurie gali būti sudaryti iš pirmojo nuostolio dalies, tarpinio pobūdžio segmento ir pirmaeilės skolos), paramą investicijoms į socialinio poveikio sutarčių sistemas ir partnerystes, apyvartinį kapitalą, paramą įsigyjant materialųjį ir nematerialųjį turtą ir išperkamosios nuomos sandorius. Finansavimo sandorių terminas turi būti ne trumpesnis kaip 12 mėnesių, tačiau tam tikrų segmentų, kurių įprastas terminas trumpesnis už vidutinį, pvz., mikrofinansavimo atveju, minimalus terminas gali būti sutrumpintas iki 3 mėnesių. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ilgalaikio kapitalo, už kurį iš karto negaunama grąžos, teikimui, tikintis ilgalaikės vertės sukūrimo.

Tai gali būti daroma, be kita ko, pasitelkiant specialiosios paskirties investavimo priemones, pagal kurias gali būti teikiamos paskolos, nuosavas kapitalas, mišrus kapitalas, ir rizikos pasidalijimo priemones, skirtas tarpininkams, arba tiesioginį galutinių gavėjų finansavimą.

Garantijos sudarys sąlygas įgyvendinantiesiems partneriams ir tarpininkams 6.4.2.2 skirsnyje nurodytiems galutiniams gavėjams suteikti geresnes finansines ir nefinansines sąlygas, nei nesant garantijos, ir taip perduoti ES intervencijos teikiamą naudą. Galutiniams gavėjams taikomas rizikos priedas galėtų būti sumažintas visų pirma pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją „InvestEU“ fondo remiamų operacijų atveju. Be to, atsižvelgiant į turto (dažnai nematerialaus pobūdžio) rizikos profilį pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją bus galima užtikrinti, kad garantija būtų taikoma pirmojo nuostolio daliai.

Gali būti remiamos bandomosios socialinio poveikio sutarčių sudarymo sistemos, įskaitant investicijas į mokėjimo pagal rezultatus sistemas ir socialinio poveikio obligacijas konkrečiose srityse, kuriose viešosios perkančiosios organizacijos (arba taip pat privačios įstaigos) siekia socialinio poveikio remdamosi iš anksto apibrėžtais socialiniais rezultatais, jei dėl jų atsiranda papildomumas pagal „InvestEU“ reglamento V priedą. Taikant šias sistemas riziką prisiima privatusis sektorius ir jos negali būti siejamos su pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, kurias nesėkmės atveju turėtų perimti valdžios institucijos. Jei taip yra, galimos intervencijos sritys gali apimti prieigą prie švietimo ir mokymo, sveikatos priežiūros ir globos, trečiųjų šalių piliečių migracijos ir integracijos, užimtumo tarnybų, įgūdžių tobulinimo ir socialinių paslaugų. Kai intervencija skiriama socialinėms paslaugoms, gali būti pradėtos taikyti bandomosios socialinio poveikio sutarčių sudarymo sistemos, siekiant patikrinti, ar novatoriška intervencija yra veiksminga ir gali būti taikoma plačiau. Taikant tokias sistemas turėtų būti užtikrintas jų struktūros, veikimo ir veiksmingumo stebėsenos skaidrumas.

a)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

Skolos priemonės, remiamos ES garantija per įgyvendinančiuosius partnerius ir finansų tarpininkus, daugiausia bus skirtos projektams, kuriems sunku gauti finansavimą skolintomis lėšomis rinkoje dėl, be kita ko, užstato neturėjimo, kredito istorijos, didelės rizikos profilio arba mažos tikėtinos grąžos.

ES garantija gali būti teikiama tokioms finansavimo ir investavimo operacijoms kaip:

| a) | tiesioginė skola (įskaitant subordinuotąsias paskolas), obligacijos, neužtikrintas skolinimas, neužtikrintosios paskolos, įmonių paskolos, tarpinio pobūdžio investicijos, pirmaeilės paskolos ir kredito linijos; |
| --- | --- |

a)

tiesioginė skola (įskaitant subordinuotąsias paskolas), obligacijos, neužtikrintas skolinimas, neužtikrintosios paskolos, įmonių paskolos, tarpinio pobūdžio investicijos, pirmaeilės paskolos ir kredito linijos;

| b) | kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį) ir paskoloms socialinės ir švietimo infrastruktūros projektams, įmonių paskoloms arba pirmaeilei skolai ir subordinuotosioms paskoloms SPĮ ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūroms (projektų finansavimo programose); |
| --- | --- |

b)

kredito vertės didinimas naujoms investicijoms (į projektų obligacijas, banko paskolas arba šių dviejų derinį) ir paskoloms socialinės ir švietimo infrastruktūros projektams, įmonių paskoloms arba pirmaeilei skolai ir subordinuotosioms paskoloms SPĮ ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūroms (projektų finansavimo programose);

| c) | tarpinė skola, įskaitant bendrąsias paskolas, išmokėtas per finansų tarpininkus ir skirtas keliems galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

c)

tarpinė skola, įskaitant bendrąsias paskolas, išmokėtas per finansų tarpininkus ir skirtas keliems galutiniams gavėjams;

| d) | (priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos, finansuojamos garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai, ir garantijomis (finansuojamomis ir nefinansuojamomis) trečiųjų šalių finansuotojams; |
| --- | --- |

d)

(priešpriešinės) garantijos, skolinimo garantijos, finansuojamos garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai, susiję su schemomis, kurias įgyvendina finansų tarpininkai, ir garantijomis (finansuojamomis ir nefinansuojamomis) trečiųjų šalių finansuotojams;

| e) | garantijų produktai, apimantys naujai suteiktas paskolas, kurie, laikantis taikytinų teisės aktų ir gavus atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų sutikimą, jei taikytina, gali suteikti reguliavimo kapitalo lengvatą finansų tarpininkams; |
| --- | --- |

e)

garantijų produktai, apimantys naujai suteiktas paskolas, kurie, laikantis taikytinų teisės aktų ir gavus atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų sutikimą, jei taikytina, gali suteikti reguliavimo kapitalo lengvatą finansų tarpininkams;

| f) | tiksliniai garantijų mechanizmai, kurie gali būti sukurti taip, kad įgalintų ir paremtų fondų ir filantropinių organizacijų finansuojamas socialines investicijas ir padėtų sumažinti tokių investicijų riziką ir siekti tam tikro lygio grąžos. Jie paprastai susiję su įsipareigojimu, kad grąža, gauta investuotojams pasinaudojus garantija, būtų panaudota dotacijoms ir negrąžintinai pagalbai, suderintai su „InvestEU“ prioritetinėmis finansavimo sritimis. |
| --- | --- |

f)

tiksliniai garantijų mechanizmai, kurie gali būti sukurti taip, kad įgalintų ir paremtų fondų ir filantropinių organizacijų finansuojamas socialines investicijas ir padėtų sumažinti tokių investicijų riziką ir siekti tam tikro lygio grąžos. Jie paprastai susiję su įsipareigojimu, kad grąža, gauta investuotojams pasinaudojus garantija, būtų panaudota dotacijoms ir negrąžintinai pagalbai, suderintai su „InvestEU“ prioritetinėmis finansavimo sritimis.

b)   
  Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Nuosavo kapitalo finansavimas turi būti naudojamas norint pasiekti kritinę masę ir suteikti lankstumo finansavimo struktūroms, paprastai siejamoms su bankų skolinimu. Nuosavo kapitalo operacijos gali pritraukti įvairaus ilgalaikio kapitalo, kuriuo naudojasi visų sektorių startuoliai, kol jie dar negali gauti finansavimo iš banko, sudaro sąlygas socialinėms įmonėms palaipsniui atsisakyti dotacijomis grindžiamo finansavimo metodo ir didinti savo inovacijų ir augimo potencialą.

Galimi nuosavo kapitalo produktai, kuriems galėtų būti taikoma ES garantija, yra:

| a) | (ne)tiesioginės investicijos į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą, mišrus skolos ir nuosavas kapitalas kitų formų tarpinio pobūdžio finansavimas privačiuose arba viešuose nuosavo kapitalo fonduose, privatūs skolos fondai, rizikos kapitalo fondai, tokie finansų tarpininkai kaip mikrofinansų įstaigos ir socialinio finansavimo subjektai (pvz., siekiant stiprinti pajėgumus, remti fondus, susietus su verslo inkubatoriais, verslo akceleratoriais arba teikiančius inkubacines paslaugas socialinėms įmonėms ir socialiniams novatoriams, įskaitant novatoriško švietimo ir mokymo ir susijusių paslaugų teikėjus, arba siekiant bendrų investicijų su socialinėmis įmonėmis ir neformaliais investuotojais filantropais ir remti tam tikrus novatoriškus finansinius sprendimus). Tam tikromis ypatingomis aplinkybėmis taip pat galima svarstyti nukrypimą nuo tradicinio pari passu principo link asimetrinio rizikos ir grąžos pasiskirstymo modelio; |
| --- | --- |

a)

(ne)tiesioginės investicijos į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą, mišrus skolos ir nuosavas kapitalas kitų formų tarpinio pobūdžio finansavimas privačiuose arba viešuose nuosavo kapitalo fonduose, privatūs skolos fondai, rizikos kapitalo fondai, tokie finansų tarpininkai kaip mikrofinansų įstaigos ir socialinio finansavimo subjektai (pvz., siekiant stiprinti pajėgumus, remti fondus, susietus su verslo inkubatoriais, verslo akceleratoriais arba teikiančius inkubacines paslaugas socialinėms įmonėms ir socialiniams novatoriams, įskaitant novatoriško švietimo ir mokymo ir susijusių paslaugų teikėjus, arba siekiant bendrų investicijų su socialinėmis įmonėmis ir neformaliais investuotojais filantropais ir remti tam tikrus novatoriškus finansinius sprendimus). Tam tikromis ypatingomis aplinkybėmis taip pat galima svarstyti nukrypimą nuo tradicinio pari passu principo link asimetrinio rizikos ir grąžos pasiskirstymo modelio;

| b) | tiesioginis dalyvavimas valdant įmonės kapitalą, akcinis kapitalas, konvertuojamos akcininkų paskolos ir investuotojams išleisti įvairių tipų dalyvavimo įmonių kapitale deriniai. Taip pat svarstoma galimybė leisti asimetrinę grąžą ir rizikos pasidalijimą; |
| --- | --- |

b)

tiesioginis dalyvavimas valdant įmonės kapitalą, akcinis kapitalas, konvertuojamos akcininkų paskolos ir investuotojams išleisti įvairių tipų dalyvavimo įmonių kapitale deriniai. Taip pat svarstoma galimybė leisti asimetrinę grąžą ir rizikos pasidalijimą;

| c) | atviras dalyvavimas valdant įmonės kapitalą, neskelbiamosios akcijos, akcininkų paskolos ir investuotojams išleisti įvairių tipų dalyvavimo kitų įmonių kapitale deriniai ir dovanojamos lėšos, įskaitant išankstinę grąžintiną ir negrąžintiną paramą. Šie produktai neapima balsavimo ar valdymo teisių investuotojams (įskaitant bendrus investuotojus). |
| --- | --- |

c)

atviras dalyvavimas valdant įmonės kapitalą, neskelbiamosios akcijos, akcininkų paskolos ir investuotojams išleisti įvairių tipų dalyvavimo kitų įmonių kapitale deriniai ir dovanojamos lėšos, įskaitant išankstinę grąžintiną ir negrąžintiną paramą. Šie produktai neapima balsavimo ar valdymo teisių investuotojams (įskaitant bendrus investuotojus).

Įgyvendinantieji partneriai, kurie naudojasi ES garantija, turėtų turėti bent tokį pat (pari passu) prioritetą kaip kiti investuotojai. Tačiau pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją tinkamai pagrįstais atvejais šis pari passu principas gali būti netaikomas, t. y. įgyvendinančiųjų partnerių, kurie naudojasi ES garantija, investicijos gali būti subordinuotos ir asimetriškos rizikos ir pajamų atžvilgiu.

Investuotojų, norinčių investuoti į socialines priemones, šiuo metu nėra daug, turint omenyje įsivaizduojamą grąžą ir riziką. Visų pirma, įgyvendinant programą bus siekiama ne kuo didesnės grąžos, o veikiau pasiekti tokį grąžos lygį, kuris būtų pakankamas paskatų suderinimui ir investuotojų dalyvavimui užtikrinti. Atsižvelgiant į tai, kad daugiausia dėmesio bus skiriama socialinei, o ne finansinei grąžai gauti, operacijos tikslinė portfelio grąža gali būti net 0 %

6.4.2.4.   Teminiai finansiniai produktai

Tokie produktai – tai bandomieji finansiniai produktai ir platformos, kuriais siekiama spręsti rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas, spartinti socialinių investicijų rinkos plėtrą arba pritraukti daugiau privačių investicijų ir prisidėti prie specialiai pritaikytų finansavimo sprendimų, kuriais siekiama socialinio poveikio (110).

Kai įgyvendinantysis partneris teikia finansavimą mikrofinansų institucijoms ir socialinių finansų teikėjams jų gebėjimų stiprinimo tikslais, 4.2.2 skirsnyje nurodytas reikalavimas, kad įgyvendinantysis partneris pirmojo nuostolio daliai skirtų 5 % nuosavų išteklių, netaikomas.

---

(1)  
  OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

(2)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

(4)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/694, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (OL L 166, 2021 5 11, p. 1).

(5)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/690, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (OL L 153, 2021 5 3, p. 1).

(6)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/696, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 bei (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (OL L 170, 2021 5 12, p. 69).

(7)  Reglamentas dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo dar nepaskelbtas. Laukiama Parlamento antrojo svarstymo.

(8)  Reglamentas dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo dar nepaskelbtas. Laukiama Parlamento antrojo svarstymo.

(9)  Reglamentas dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) dar nepaskelbtas. Laukiama Parlamento antrojo svarstymo.

(10)  
  2021 m. vasario 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

(11)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

(12)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 221).

(13)  Reglamentas dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo dar nepaskelbtas. Laukiama Tarybos pozicijos, priimtos per pirmąjį svarstymą.

(14)  Reglamentas dėl Vidaus saugumo fondo dar nepaskelbtas. Laukiama Tarybos pozicijos, priimtos per pirmąjį svarstymą.

(15)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

(16)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

(17)  
  2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814 (OL L 76, 2018 3 19, p. 3), ir 2019 m. vasario 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/856, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB nuostatos dėl Inovacijų fondo veiklos (OL L 140, 2019 5 28, p. 6).

(18)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (OL L 107, 2021 3 26, p. 1).

(19)  Reglamentas, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas, dar nepaskelbtas. Laukiama, kol aktas bus pasirašytas.

(20)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (OL L 170, 2021 5 12, p. 149).

(21)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(22)  Pagal „InvestEU“ reglamento V priedo A skirsnio paskutinę pastraipą ES garantija neteikiama refinansavimo operacijoms remti, išskyrus konkrečias išimtines ir gerai pagrįstas aplinkybes. Finansavimo ir investavimo operacijos, apimančios esamus portfelius, kuriems taikoma ši išimtis, iš pradžių gali būti parengtos tik pagal bandomąją schemą, kurios biudžetas pagal atitinkamą politikos liniją yra ribotas, ir turi atitikti visas „InvestEU“ reglamento V priede ir susitarime dėl garantijos nustatytas sąlygas.

(23)  Tiesioginis nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimas pagal MVĮ linijos ES skyrių nėra leidžiamas.

(24)  Finansavimo arba investavimo operacija, kuri yra garantija arba apima garantiją, kurią teikia įgyvendinantysis partneris trečiosios šalies finansuotojui įgyvendinančiojo partnerio įvertintiems ir atrinktiems konkretiems projektams, laikoma tiesiogine operacija.

(25)  Vidutinės kapitalizacijos įmonės – įmonės, kuriose dirba ne daugiau kaip 3 000 darbuotojų, bet jos nėra MVĮ. Mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės yra įmonės, apibrėžtos „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 22 punkte.

(26)  T. y. valdžios institucijos ar įstaigos, kurioms visą garantiją suteikia valstybė narė.

(27)  Kai vykdomi didelės politinės pridėtinės vertės projektai ir kai per finansavimo struktūras (pvz., sindikuotas paskolas) būtina pritraukti papildomų privačių investuotojų, šis skaičius gali siekti iki 70 % visų projekto išlaidų, kaip nustatyta susitarime dėl garantijos.

(28)  Jei naudojamas valstybės narės skyrius, gali būti taikomos 50 % ribos, susijusios su fondo dydžiu, išimtys. 5.1.2 skirsnyje nustatytos papildomos investicijų į nuosavo kapitalo fondus taisyklės.

(29)  
  2014 m. birželio 17 d. Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

(30)  Dar nepriimtas.

(31)  Kalbant apie valstybės pagalbą, Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyta, kad reglamentas netaikomas sunkumų patiriančioms įmonėms.

(32)  Socialinė infrastruktūra pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją – tai infrastruktūra, kuria remiamas socialinių paslaugų ir tam tikrų visuotinės svarbos paslaugų (švietimo ir sveikatos) teikimas, kaip apibrėžta Komisijos komunikate dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ir bendrus interesus tenkinančių paslaugų (COM(2007) 725 galutinis ir COM(2006) 177 galutinis). Konkrečiau, socialinių paslaugų srities socialinė infrastruktūra padeda teikti įgalinimo paslaugas, kurios, teikiant individualią paramą, padeda žmonėms įveikti nepalankią socialinę padėtį, užtikrinti įtrauktį į visuomenę ir didinti jų įsidarbinamumą. Tokios rūšies infrastruktūra paprastai diegiama vietos lygmeniu ir apima integruotą paslaugų teikimą ir bendruomenines paslaugas.

(33)  Valstybės narės skyrius galėtų būti finansuojamas iš bet kurio iš šių pasidalijamojo valdymo fondų: ERPF, Sanglaudos fondo, ESF+, EŽŪFKP ir EJRŽF, arba valstybės narės piniginiu įnašu, įskaitant tuos, kurie remiami pagal EGADP.

(34)  Kaip apibrėžta „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 5 punkte, derinimo operacija nelaikoma finansavimo arba investavimo operacija, kuri yra tokios derinimo operacijos dalis.

(35)  Šiose investavimo gairėse sektorių programos – Sąjungos programos, kaip apibrėžta „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 5 punkte. Taikant šį 2.9 skirsnį, svarbios tik tos sektorių programos, dėl kurių į teisinį pagrindą įtraukta atitinkama nuostata dėl įgaliojimų suteikimo.

(36)  Derinimo su EATLPS inovacijų fondu atveju – atitinkamas sprendimas, priimtas pagal deleguotuosius aktus, kurie priimti remiantis Direktyvos 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais direktyva (ES) 2018/410, 10a straipsnio 8 dalimi (OL L 76, 2018 3 19, p. 3).

(37)  TIS bendradarbiavimo grupė, „Cybersecurity of 5G networks ES Toolbox of risk mitigating measures“, 01/2020, https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64468.

(38)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (OL L 170, 2021 5 12, p. 149).

(39)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/696, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 bei (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (OL L 170, 2021 5 12, p. 69).

(40)  Komisijos komunikatas „Tvarios Europos investicijų planas. Europos žaliojo kurso investicijų planas“ (COM(2020) 21 final).

(41)  Reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13), ir susiję deleguotieji aktai.

(42)  Konsultacinė parama įgyvendinantiesiems partneriams papildys techninę paramą, teikiamą pagal techninės paramos priemonę.

(43)  30 % – klimatui ir 60 % – klimatui ir aplinkai pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją.

(44)  Reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(45)  Konkrečios taikytinos ribos bus apibrėžtos tvarumo gairėse, kurias Komisija paskelbs pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 6 dalį.

(46)  Pavyzdžiui: Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1) su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/52/ES (OL L 124, 2014 4 25, p. 1); Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7); Direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1); Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(47)  
  „Climate change and major projects. Outline of the climate change related requirements and guidance for major projects in the 2014–2020 programming period: ensuring resilience to the adverse impact of climate change and reducing the emission of greenhouse gases“ („Klimato kaita ir pagrindiniai projektai. Pagrindiniai su klimato kaita susiję reikalavimai ir gairės, taikytini didelės apimties projektams 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu: atsparumo neigiamam klimato kaitos poveikiui užtikrinimas ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas“), Europos Komisija (2016 08 25), https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/major_projects_en.pdf; taip pat „Integrating Climate Change Information and Adaptation in Project Development: Emerging Experience from Practitioners“ („Klimato kaitos informacijos ir prisitaikymo prie jos integravimas į projektų rengimą. Besiformuojanti praktikuojančių specialistų patirtis“), Europos Sąjungos finansų įstaigų prisitaikymo prie klimato kaitos darbo grupė (EUFIWACC) (2016 m. gegužės mėn.), https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/integrating_climate_change_en.pdf.

(48)  Reglamentas, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas, dar nepaskelbtas. Laukiama, kol aktas bus pasirašytas.

(49)  Reglamentas dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą dar nepaskelbtas. Laukiama Parlamento pozicijos, priimtos per pirmąjį svarstymą.

(50)  Kai finansavimo arba investavimo operacija, kurią vykdant įgyvendinantysis partneris suteikia garantiją trečiosios šalies finansuotojui, 25 % riba taikoma trečiosios šalies finansuotojo teikiamam finansavimui.

(51)  Išimties tvarka tinkamai pagrįstais atvejais viršutinės ribos norma gali būti didesnė už tikėtinus nuostolius MVĮ linijos valstybės narės skyriuje.

(52)  Tiesioginis nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimas pagal MVĮ linijos ES skyrių nėra leidžiamas.

(53)  MVĮ linijos atveju fondų lygmeniu reikalaujama ne mažiau kaip 30 % privačių investuotojų finansavimo. Bendro investavimo priemonių atveju privatus įnašas taip pat gali būti teikiamas investicijos į kiekvieną galutinį gavėją lygmeniu.

(54)  Pirminė investicija – tiesioginė arba netiesioginė investicija (įskaitant skolos forma) į galutinį gavėją, dėl kurios tiesiogiai arba netiesiogiai galutiniam gavėjui teikiamas finansavimas.

(55)  Tiesioginis nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimas pagal MVĮ linijos ES skyrių nėra leidžiamas.

(56)  Žr., pavyzdžiui, Komisijos komunikatą dėl tvaraus augimo finansavimo (COM(2018) 97 final) ir Aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais pastabas, pateiktas 2018 m. sausio 31 d. paskelbtoje galutinėje ataskaitoje, paskelbtoje internete adresu <https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf>.

(57)  Pagal Europos prieinamumo akto (2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų) prieinamumo reikalavimus (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

(58)  Valstybės narės turi daug įvairių reguliavimo sistemų, kuriomis remiama tvari energetikos infrastruktūra, ir dėl jų kyla daug politikos, rinkos struktūros ir reguliavimo rizikos, o tai turi įtakos investicijų kapitalo sąnaudoms.

(59)  Komisijos komunikatas „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (COM(2020) 301 final).

(60)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(61)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

(62)  Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmas nustatytas Valdymo reglamento 33 straipsnyje.

(63)  Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

(64)  Komisijos komunikatas „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)662 final).

(65)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

(66)  
  OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

(67)  https://ec.europa.eu/environment/topics/circular-economy/levels_en

(68)  
  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

(69)  Komisijos komunikatas „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020) 789 final).

(70)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

(71)  Intelektinė transporto sistema.

(72)  Upių informacijos paslaugos.

(73)  Europos geležinkelių eismo valdymo sistema.

(74)  Komisijos komunikatas „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020) 456 final).

(75)  Direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(76)  Direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (Vandens pagrindų direktyva) (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(77)  Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (Potvynių direktyva) (OL L 288, 2007 11 6, p. 27).

(78)  
  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (Geriamojo vandens direktyva) (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

(79)  
  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (Miesto nuotėkų valymo direktyva) (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(80)  
  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (Nitratų direktyva) (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

(81)  Reglamentas (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (Trąšų reglamentas) (OL L 170, 2019 6 25, p. 1).

(82)  Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (Augalų apsaugos produktų reglamentas) (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(83)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (OL L 312, 2008 11 22, p. 3) su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/851 (OL L 150, 2018 6 14, p. 109).

(84)  Komisijos komunikatas „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020) 380 final).

(85)  Komisijos komunikatas „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020) 381 final).

(86)  Komisijos komunikatas „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020) 98 final).

(87)  Komisijos komunikatas „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016) 587 final).

(88)  Komisijos komunikatas „Europos kosmoso strategija“ (COM(2016) 705 final).

(89)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).

(90)  Kibernetinė rizika turi būti vertinama vadovaujantis atitinkamais ES ir nacionaliniais teisės aktais ir gairėmis, įskaitant 5G saugumo priemonių rinkinį.

(91)  Technologinės parengties lygiai.

(92)  EBPO, Frascati Manual 2015 - Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development, p. 44–45, https://read.oecd-ilibrary.org/science-and-technology/frascati-manual-2015_9789264239012-en.

(93)  Atsižvelgiant į Komisijos, EKA ir EGA jungtinės darbo grupės neseniai atnaujintą veiksmų, susijusių su ypatingos svarbos kosminėmis technologijomis siekiant Europos strateginės nepriklausomybės, sąrašą.

(94)  Komisijos komunikatas „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020) 102 final).

(95)  Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020) 64 final).

(96)  Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020) 65 final).

(97)  Komisijos komunikatas „Europos duomenų strategija“ (COM(2020) 66 final).

(98)  Komisijos komunikatas „ES vakcinų nuo COVID-19 strategija“ (COM(2020) 245 final).

(99)  Direktyva 2003/87/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/410 (OL L 76, 2018 3 19, p. 3).

(100)  Kaip aprašyta „InvestEU“ reglamento II priedo 8 punkte.

(101)  Komisijos komunikatas „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103 final) (4 skirsnis. Geresnės galimybės gauti finansavimą).

(102)  Komisijos komunikatas „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020) 274 final).

(103)  
  2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija 2020/C 417/01 dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (OL C 417, 2020 12 2, p. 1).

(104)  Komisijos komunikatas dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (COM(2020) 625 final).

(105)  Komisijos komunikatas dėl 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų plano. „Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020) 624 final)

(106)  Žr., pavyzdžiui, Overview of Natural and Man-Made Disasters and Risks the European Union may face, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/285d038f-b543-11e7-837e-01aa75ed71a1.

(107)  Įperkamo socialinio būsto projektai gali apimti tokius veiksmus kaip:

| a) | naujo, nesegreguoto ir prieinamo nuomojamo socialinio būsto fondo sudarymas vykdant vieną ar kelis iš šių veiksmų:






  • | naujų pastatų statybą; |
| --- | --- | --- |

a)

naujo, nesegreguoto ir prieinamo nuomojamo socialinio būsto fondo sudarymas vykdant vieną ar kelis iš šių veiksmų:

•

naujų pastatų statybą;

| • | esamų pastatų atnaujinimą arba pertvarkymą; |
| --- | --- |

•

esamų pastatų atnaujinimą arba pertvarkymą;

| • | aprūpinimą individualiu būstu iš privataus būsto rinkos (įsigyjant arba tarpininkaujant); |
| --- | --- |

•

aprūpinimą individualiu būstu iš privataus būsto rinkos (įsigyjant arba tarpininkaujant);

| b) | socialinio būsto nuomos agentūros įsteigimą; |
| --- | --- |

b)

socialinio būsto nuomos agentūros įsteigimą;

| c) | aprūpinimu būstu grindžiamus sprendimus, aprūpinimą nuomojamu būstu derinant su įgalinančiomis paramos paslaugomis vietoje (t. y. teikiamomis vietoje arba lengvai prieinamomis); |
| --- | --- |

c)

aprūpinimu būstu grindžiamus sprendimus, aprūpinimą nuomojamu būstu derinant su įgalinančiomis paramos paslaugomis vietoje (t. y. teikiamomis vietoje arba lengvai prieinamomis);

| d) | esamo socialinio būsto fondo, įskaitant savininkų gyvenamą būstą, pritaikymą neįgaliųjų poreikiams; |
| --- | --- |

d)

esamo socialinio būsto fondo, įskaitant savininkų gyvenamą būstą, pritaikymą neįgaliųjų poreikiams;

| e) | tikslinę paramą marginalizuotoms bendruomenėms, kurios patiria didelį nepriteklių dabartinėmis būsto sąlygomis, įskaitant savininkų gyvenamus būstus. |
| --- | --- |

e)

tikslinę paramą marginalizuotoms bendruomenėms, kurios patiria didelį nepriteklių dabartinėmis būsto sąlygomis, įskaitant savininkų gyvenamus būstus.

(108)  Kaip apibrėžta nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu, atsižvelgiant į konkretų atvejį, ir (arba) pagal ekonomines ir socialines aplinkybes.

(109)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8312&furtherPubs=yes

(110)  Pvz., teikiant garantijas investuotojams, kuriant spartinimo priemones socialinio poveikio priemonių valdytojams arba socialinio poveikio paskatų mechanizmus socialinėms įmonėms.

---

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/67

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1079

2021 m. birželio 24 d.

kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/880 dėl kultūros vertybių įvežimo ir importo nuostatų įgyvendinimo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/880 dėl kultūros vertybių įvežimo ir importo nuostatų (1), ypač į jo 3 straipsnio 6 dalį, 4 straipsnio 12 dalį, 5 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant tinkamai įgyvendinti Reglamentą (ES) 2019/880, būtina nustatyti konkrečias tam tikrų to reglamento priedo B dalyje išvardytų kategorijų kultūros vertybių importo licencijavimo sistemos nustatymo taisykles; |
| --- | --- |

(1)

siekiant tinkamai įgyvendinti Reglamentą (ES) 2019/880, būtina nustatyti konkrečias tam tikrų to reglamento priedo B dalyje išvardytų kategorijų kultūros vertybių importo licencijavimo sistemos nustatymo taisykles;

| (2) | taip pat būtina nustatyti importuotojo patvirtinimo sistemos, skirtos Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalyje išvardytoms kategorijoms, taisykles; |
| --- | --- |

(2)

taip pat būtina nustatyti importuotojo patvirtinimo sistemos, skirtos Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalyje išvardytoms kategorijoms, taisykles;

| (3) | be to, būtina nustatyti taisykles, susijusias su reikalavimų gauti importo licenciją arba pateikti importuotojo patvirtinimą išimčių taikymu tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

(3)

be to, būtina nustatyti taisykles, susijusias su reikalavimų gauti importo licenciją arba pateikti importuotojo patvirtinimą išimčių taikymu tam tikromis sąlygomis;

| (4) | Sąjungos saugyklose turėtų būti saugomos kultūros vertybės, kurioms trečiojoje šalyje gresia neišvengiamas sunaikinimo ar praradimo pavojus, siekiant užtikrinti jų saugumą, geros būklės palaikymą ir saugų grąžinimą, kai tai leis aplinkybės. Siekiant užtikrinti, kad patikėtos saugoti kultūros vertybės Sąjungoje nebūtų naudojamos kitais tikslais ir pateikiamos rinkai, saugyklas turėtų prižiūrėti arba valdyti viešojo sektoriaus subjektai, kurie tas kultūros vertybes turėtų visą laiką tiesiogiai prižiūrėti; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos saugyklose turėtų būti saugomos kultūros vertybės, kurioms trečiojoje šalyje gresia neišvengiamas sunaikinimo ar praradimo pavojus, siekiant užtikrinti jų saugumą, geros būklės palaikymą ir saugų grąžinimą, kai tai leis aplinkybės. Siekiant užtikrinti, kad patikėtos saugoti kultūros vertybės Sąjungoje nebūtų naudojamos kitais tikslais ir pateikiamos rinkai, saugyklas turėtų prižiūrėti arba valdyti viešojo sektoriaus subjektai, kurie tas kultūros vertybes turėtų visą laiką tiesiogiai prižiūrėti;

| (5) | kultūros vertybėms, patikėtoms saugoti valstybės narės saugykloje, turėtų būti įforminamos tinkamos muitinės procedūros, kuriomis būtų užtikrinamas tų vertybių saugojimas neribotą laikotarpį, be to, reikėtų nustatyti tvarką, kurios būtų laikomasi tuo atveju, jei būtų tikimybė, kad pavojinga padėtis trečiojoje šalyje tęsis ne tik artimiausioje ateityje, bet ir vėliau. Siekiant suteikti galimybę plačiajai visuomenei susipažinti šiomis laikinai Sąjungos teritorijoje esančiomis kultūros vertybėmis, turėtų būti leidžiama jas eksponuoti to paties subjekto, kuris valdo atitinkamą saugyklą, valdomose patalpose, jeigu gaunamas išankstinis trečiosios šalies sutikimas ir, jei vertybėms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, išankstinis muitinės leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013 (2). Pervežti tas vertybes į eksponuoti skirtas patalpas turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu galima užtikrinti jų saugumą ir geros būklės palaikymą; |
| --- | --- |

(5)

kultūros vertybėms, patikėtoms saugoti valstybės narės saugykloje, turėtų būti įforminamos tinkamos muitinės procedūros, kuriomis būtų užtikrinamas tų vertybių saugojimas neribotą laikotarpį, be to, reikėtų nustatyti tvarką, kurios būtų laikomasi tuo atveju, jei būtų tikimybė, kad pavojinga padėtis trečiojoje šalyje tęsis ne tik artimiausioje ateityje, bet ir vėliau. Siekiant suteikti galimybę plačiajai visuomenei susipažinti šiomis laikinai Sąjungos teritorijoje esančiomis kultūros vertybėmis, turėtų būti leidžiama jas eksponuoti to paties subjekto, kuris valdo atitinkamą saugyklą, valdomose patalpose, jeigu gaunamas išankstinis trečiosios šalies sutikimas ir, jei vertybėms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, išankstinis muitinės leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013 (2). Pervežti tas vertybes į eksponuoti skirtas patalpas turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu galima užtikrinti jų saugumą ir geros būklės palaikymą;

| (6) | kai kultūros vertybės laikinai įvežamos švietimo, mokslo, išsaugojimo, restauravimo, eksponavimo, skaitmeninimo, scenos menų tikslais, akademinių įstaigų atliekamų mokslinių tyrimų ar muziejų arba panašių įstaigų bendradarbiavimo tikslu, nuo reikalavimo gauti importo licenciją arba pateikti muitinei importuotojo patvirtinimą turėtų būti atleidžiama vadovaujantis tokia tvarka, kuri užtikrintų, kad kultūros vertybės būtų naudojamos tik tais tikslais. Laikoma, kad viešojo sektoriaus įstaigoms ir institucijoms galima patikėti naudoti laikinai importuotas kultūros vertybes, todėl iš jų turėtų būti reikalaujama tik užsiregistruoti elektroninėje sistemoje. Privatinės teisės arba ir privatinės, ir viešosios teisės reglamentuojamas institucijas arba įstaigas taip pat turėtų būti leidžiama atleisti nuo to reikalavimo, su sąlyga, kad tų institucijų ir įstaigų registraciją elektroninėje sistemoje vėliau patvirtintų kompetentinga viešoji institucija. Nuo to reikalavimo jos taip pat turėtų būti atleidžiamos tokia tvarka, kuri užtikrintų, kad pasibaigus procedūrai būtų reeksportuojami tie patys objektai, kurie buvo laikinai įvežti, ir kad muitinės per centralizuotą elektroninę sistemą galėtų lengvai nustatyti nuo reikalavimo atleistas įstaigas; |
| --- | --- |

(6)

kai kultūros vertybės laikinai įvežamos švietimo, mokslo, išsaugojimo, restauravimo, eksponavimo, skaitmeninimo, scenos menų tikslais, akademinių įstaigų atliekamų mokslinių tyrimų ar muziejų arba panašių įstaigų bendradarbiavimo tikslu, nuo reikalavimo gauti importo licenciją arba pateikti muitinei importuotojo patvirtinimą turėtų būti atleidžiama vadovaujantis tokia tvarka, kuri užtikrintų, kad kultūros vertybės būtų naudojamos tik tais tikslais. Laikoma, kad viešojo sektoriaus įstaigoms ir institucijoms galima patikėti naudoti laikinai importuotas kultūros vertybes, todėl iš jų turėtų būti reikalaujama tik užsiregistruoti elektroninėje sistemoje. Privatinės teisės arba ir privatinės, ir viešosios teisės reglamentuojamas institucijas arba įstaigas taip pat turėtų būti leidžiama atleisti nuo to reikalavimo, su sąlyga, kad tų institucijų ir įstaigų registraciją elektroninėje sistemoje vėliau patvirtintų kompetentinga viešoji institucija. Nuo to reikalavimo jos taip pat turėtų būti atleidžiamos tokia tvarka, kuri užtikrintų, kad pasibaigus procedūrai būtų reeksportuojami tie patys objektai, kurie buvo laikinai įvežti, ir kad muitinės per centralizuotą elektroninę sistemą galėtų lengvai nustatyti nuo reikalavimo atleistas įstaigas;

| (7) | siekiant užtikrinti kultūros vertybių, kurios laikinai įvežtos netaikant reikalavimo pateikti importo licenciją arba importuotojo patvirtinimą pagal Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies b ir c punktus, atsekamumą, tikslinga nustatyti taisykles, susijusias su tų vertybių aprašymu, kuris turėtų būti įkeliamas į to reglamento 8 straipsnyje nurodytą elektroninę sistemą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti kultūros vertybių, kurios laikinai įvežtos netaikant reikalavimo pateikti importo licenciją arba importuotojo patvirtinimą pagal Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies b ir c punktus, atsekamumą, tikslinga nustatyti taisykles, susijusias su tų vertybių aprašymu, kuris turėtų būti įkeliamas į to reglamento 8 straipsnyje nurodytą elektroninę sistemą;

| (8) | siekiant teisingai taikyti Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 5 dalį, užtikrinti vienodą atleidimo tvarkos įgyvendinimą ir neleisti, kad ta tvarka piktnaudžiautų nuolatinės pardavimo vietos, pavyzdžiui, aukcionai, antikvariatai ir galerijos, komercinės menų mugės turėtų atitikti tam tikras sąlygas, susijusias su jų trukme, tikslu ir prieinamumu plačiajai visuomenei, taip pat informacijos apie jas skelbimu; |
| --- | --- |

(8)

siekiant teisingai taikyti Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 5 dalį, užtikrinti vienodą atleidimo tvarkos įgyvendinimą ir neleisti, kad ta tvarka piktnaudžiautų nuolatinės pardavimo vietos, pavyzdžiui, aukcionai, antikvariatai ir galerijos, komercinės menų mugės turėtų atitikti tam tikras sąlygas, susijusias su jų trukme, tikslu ir prieinamumu plačiajai visuomenei, taip pat informacijos apie jas skelbimu;

| (9) | kad Reglamento (ES) 2019/880 nuostatos dėl importo licencijų būtų įgyvendinamos vienodai, būtina nustatyti licencijų prašymų rengimo, teikimo ir tikrinimo, taip pat susijusių licencijų išdavimo ir tvirtinimo naudojantis centralizuota elektronine sistema, taisykles; |
| --- | --- |

(9)

kad Reglamento (ES) 2019/880 nuostatos dėl importo licencijų būtų įgyvendinamos vienodai, būtina nustatyti licencijų prašymų rengimo, teikimo ir tikrinimo, taip pat susijusių licencijų išdavimo ir tvirtinimo naudojantis centralizuota elektronine sistema, taisykles;

| (10) | siekiant neleisti neteisėtai naudoti kompetentingos viešosios institucijos panaikintos importo licencijos, Reglamento (ES) 2019/880 8 straipsnyje nurodytoje elektroninėje kultūros vertybių importo sistemoje turėtų atsirasti įspėjimas, kuriuo būtų atkreipiamas kitų valstybių narių muitinių ir kompetentingų viešųjų institucijų dėmesys; |
| --- | --- |

(10)

siekiant neleisti neteisėtai naudoti kompetentingos viešosios institucijos panaikintos importo licencijos, Reglamento (ES) 2019/880 8 straipsnyje nurodytoje elektroninėje kultūros vertybių importo sistemoje turėtų atsirasti įspėjimas, kuriuo būtų atkreipiamas kitų valstybių narių muitinių ir kompetentingų viešųjų institucijų dėmesys;

| (11) | valstybės narės kompetentinga viešoji institucija jau yra patikrinusi kultūros vertybės, kuri praeityje buvo importuota į Sąjungą su importo licencija, teisėtą kilmę. Siekiant užtikrinti, kad to įvertinimo būtų nuosekliai laikomasi, ir palengvinti prekybą, naujam prašymui dėl tos pačios kultūros vertybės reimporto turėtų būti taikomi supaprastinti reikalavimai; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės kompetentinga viešoji institucija jau yra patikrinusi kultūros vertybės, kuri praeityje buvo importuota į Sąjungą su importo licencija, teisėtą kilmę. Siekiant užtikrinti, kad to įvertinimo būtų nuosekliai laikomasi, ir palengvinti prekybą, naujam prašymui dėl tos pačios kultūros vertybės reimporto turėtų būti taikomi supaprastinti reikalavimai;

| (12) | remiantis Reglamentu (ES) 2019/880, 90 dienų laikotarpis, per kurį kompetentinga viešoji institucija turi priimti sprendimą dėl importo licencijos prašymo, prasideda tai institucijai gavus išsamų prašymą. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio ir kad licencijos prašymai būtų tvarkomi greitai, jeigu laikoma, kad, be informacijos, pateiktos su prašymą pateikusio asmens elektroniniu prašymu, tas asmuo turi pateikti papildomos informacijos, kad įrodytų teisėtą eksportą, 90 dienų laikotarpis turėtų prasidėti tik tada, kai prašymą pateikęs asmuo pateikia prašomą papildomą informaciją, t. y. įkelia ją į elektroninę sistemą. Prašymą pateikusiam asmeniui tenka prievolė įrodyti teisėtą eksportą, todėl per nustatytą terminą nepateikus kompetentingai viešajai institucijai prašomos papildomos informacijos prašymas turėtų būti atmestas kaip neišsamus; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Reglamentu (ES) 2019/880, 90 dienų laikotarpis, per kurį kompetentinga viešoji institucija turi priimti sprendimą dėl importo licencijos prašymo, prasideda tai institucijai gavus išsamų prašymą. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio ir kad licencijos prašymai būtų tvarkomi greitai, jeigu laikoma, kad, be informacijos, pateiktos su prašymą pateikusio asmens elektroniniu prašymu, tas asmuo turi pateikti papildomos informacijos, kad įrodytų teisėtą eksportą, 90 dienų laikotarpis turėtų prasidėti tik tada, kai prašymą pateikęs asmuo pateikia prašomą papildomą informaciją, t. y. įkelia ją į elektroninę sistemą. Prašymą pateikusiam asmeniui tenka prievolė įrodyti teisėtą eksportą, todėl per nustatytą terminą nepateikus kompetentingai viešajai institucijai prašomos papildomos informacijos prašymas turėtų būti atmestas kaip neišsamus;

| (13) | kad į Sąjungą nebūtų įvežamos iš trečiosios šalies neteisėtai eksportuojamos vertybės, su importo licencijos prašymu visada turėtų būti teikiami tam tikri dokumentai arba informacija, kuriais trečiosios šalies institucijos patvirtina teisėtą eksportą, pagal kuriuos kultūros vertybė tinkamai identifikuojama ir kuriais nustatoma importuotojo atsakomybė, arba tuos dokumentus ir informaciją importuotojo patvirtinimą teikiantis deklarantas visada turi turėti, kad galėtų muitinės paprašytas pateikti; |
| --- | --- |

(13)

kad į Sąjungą nebūtų įvežamos iš trečiosios šalies neteisėtai eksportuojamos vertybės, su importo licencijos prašymu visada turėtų būti teikiami tam tikri dokumentai arba informacija, kuriais trečiosios šalies institucijos patvirtina teisėtą eksportą, pagal kuriuos kultūros vertybė tinkamai identifikuojama ir kuriais nustatoma importuotojo atsakomybė, arba tuos dokumentus ir informaciją importuotojo patvirtinimą teikiantis deklarantas visada turi turėti, kad galėtų muitinės paprašytas pateikti;

| (14) | kad prašymą pateikusiems asmenims būtų sudarytos sąlygos įrodyti kilmę tuo atveju, kai šalyje, kurioje vertybė buvo sukurta arba rasta, eksportuojant nebuvo eksporto sertifikavimo sistemos, veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama kartu su importo licencijos prašymu kaip patvirtinamuosius dokumentus pateikti arba turėti, kad muitinės paprašyti galėtų pateikti, kitų rūšių įrodymų. Tokiu atveju valstybės narės turėtų prašyti, kad veiklos vykdytojas pateiktų kuo įvairesnių rūšių įrodymų, be kita ko, susijusių su objekto istorija ir nuosavybe, kad jais remiantis būtų galima nustatyti to objekto autentiškumą ir nuosavybę; |
| --- | --- |

(14)

kad prašymą pateikusiems asmenims būtų sudarytos sąlygos įrodyti kilmę tuo atveju, kai šalyje, kurioje vertybė buvo sukurta arba rasta, eksportuojant nebuvo eksporto sertifikavimo sistemos, veiklos vykdytojams turėtų būti leidžiama kartu su importo licencijos prašymu kaip patvirtinamuosius dokumentus pateikti arba turėti, kad muitinės paprašyti galėtų pateikti, kitų rūšių įrodymų. Tokiu atveju valstybės narės turėtų prašyti, kad veiklos vykdytojas pateiktų kuo įvairesnių rūšių įrodymų, be kita ko, susijusių su objekto istorija ir nuosavybe, kad jais remiantis būtų galima nustatyti to objekto autentiškumą ir nuosavybę;

| (15) | siekiant užtikrinti, kad Reglamente (ES) 2019/880 nurodyti importuotojo patvirtinimai būtų vienodi, būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojama pasirašomosios deklaracijos rengimo centralizuotoje elektroninėje sistemoje tvarka ir standartinio kultūros vertybės aprašymo turinys; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad Reglamente (ES) 2019/880 nurodyti importuotojo patvirtinimai būtų vienodi, būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojama pasirašomosios deklaracijos rengimo centralizuotoje elektroninėje sistemoje tvarka ir standartinio kultūros vertybės aprašymo turinys;

| (16) | muitinė turi vykdyti muitinį tikrinimą (išskyrus atsitiktinės atrankos būdu atliekamus tikrinimus), kuris visų pirma turi būti pagrįstas rizikos analize. Siekdama užtikrinti, kad jai pateiktas objektas yra tas pats, kuriam gauta importo licencija arba dėl kurio parengtas importuotojo patvirtinimas, muitinė turėtų vykdyti tikrinimą taikydama rizikos valdymo kriterijus pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 46–49 straipsnius; |
| --- | --- |

(16)

muitinė turi vykdyti muitinį tikrinimą (išskyrus atsitiktinės atrankos būdu atliekamus tikrinimus), kuris visų pirma turi būti pagrįstas rizikos analize. Siekdama užtikrinti, kad jai pateiktas objektas yra tas pats, kuriam gauta importo licencija arba dėl kurio parengtas importuotojo patvirtinimas, muitinė turėtų vykdyti tikrinimą taikydama rizikos valdymo kriterijus pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 46–49 straipsnius;

| (17) | Reglamente (ES) 2019/880 numatyta, kad Komisija turėtų sukurti centralizuotą elektroninę sistemą, skirtą kultūros vertybių importui iš trečiųjų šalių į Sąjungos muitų teritoriją valdyti. Turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, susijusios su tos sistemos veikimu, naudojimu, prieiga, nenumatytais atvejais taikomomis priemonėmis ir saugumu, taip pat su informacija, kuri laikoma toje sistemoje arba kuria joje keičiamasi; |
| --- | --- |

(17)

Reglamente (ES) 2019/880 numatyta, kad Komisija turėtų sukurti centralizuotą elektroninę sistemą, skirtą kultūros vertybių importui iš trečiųjų šalių į Sąjungos muitų teritoriją valdyti. Turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, susijusios su tos sistemos veikimu, naudojimu, prieiga, nenumatytais atvejais taikomomis priemonėmis ir saugumu, taip pat su informacija, kuri laikoma toje sistemoje arba kuria joje keičiamasi;

| (18) | siekiant užtikrinti tinkamą elektroninių identifikavimo priemonių ir elektroninių sertifikatų saugumo lygį, taip pat suskaitmeninti ir suderinti procesus, importo licencijos ir importuotojo patvirtinimai turėtų būti išduodami laikantis elektroninių parašų, elektroninių spaudų ir elektroninių laiko žymų standartų, atsižvelgiant į atitinkamus tų priemonių tapatybės saugumo užtikrinimo lygius, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 910/2014 (3) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2015/1506 (4); |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti tinkamą elektroninių identifikavimo priemonių ir elektroninių sertifikatų saugumo lygį, taip pat suskaitmeninti ir suderinti procesus, importo licencijos ir importuotojo patvirtinimai turėtų būti išduodami laikantis elektroninių parašų, elektroninių spaudų ir elektroninių laiko žymų standartų, atsižvelgiant į atitinkamus tų priemonių tapatybės saugumo užtikrinimo lygius, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 910/2014 (3) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2015/1506 (4);

| (19) | prieiga prie importo licencijų, prašymų joms gauti, importuotojo patvirtinimų ir bet kokios kitos informacijos arba prie su tais dokumentais pateiktų patvirtinamųjų dokumentų turinio turėtų būti suteikiama tik už Reglamento (ES) 2019/880 įgyvendinimą atsakingoms valstybių narių valdžios institucijoms ir prašymą pateikusiems asmenims bei deklarantams. Vis dėlto, siekiant palengvinti prekybą, kaip antai importuojamų kultūros vertybių nuosavybės perdavimo atveju, importo licencijų turėtojams arba importuotojo patvirtinimų iniciatoriams turėtų būti leidžiama suteikti prieigą prie savo licencijų arba patvirtinimų tretiesiems asmenims; |
| --- | --- |

(19)

prieiga prie importo licencijų, prašymų joms gauti, importuotojo patvirtinimų ir bet kokios kitos informacijos arba prie su tais dokumentais pateiktų patvirtinamųjų dokumentų turinio turėtų būti suteikiama tik už Reglamento (ES) 2019/880 įgyvendinimą atsakingoms valstybių narių valdžios institucijoms ir prašymą pateikusiems asmenims bei deklarantams. Vis dėlto, siekiant palengvinti prekybą, kaip antai importuojamų kultūros vertybių nuosavybės perdavimo atveju, importo licencijų turėtojams arba importuotojo patvirtinimų iniciatoriams turėtų būti leidžiama suteikti prieigą prie savo licencijų arba patvirtinimų tretiesiems asmenims;

| (20) | valstybės narės gali apriboti muitinės įstaigų, kurios gali tvarkyti kultūros vertybių importo formalumus, skaičių. Siekiant, kad importuotojai žinotų, kurios muitinės įstaigos gali tvarkyti importo formalumus, tokia informacija jiems turėtų būti skelbiama ir nuolat atnaujinama centralizuotoje elektroninėje sistemoje; |
| --- | --- |

(20)

valstybės narės gali apriboti muitinės įstaigų, kurios gali tvarkyti kultūros vertybių importo formalumus, skaičių. Siekiant, kad importuotojai žinotų, kurios muitinės įstaigos gali tvarkyti importo formalumus, tokia informacija jiems turėtų būti skelbiama ir nuolat atnaujinama centralizuotoje elektroninėje sistemoje;

| (21) | Reglamente (ES) 2019/880 nustatyta, kad jo 3 straipsnio 2–5, 7 ir 8 dalys, 4 straipsnio 1–10 dalys, 5 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 8 straipsnio 1 dalis turi būti taikomos nuo tos dienos, kurią pradeda veikti 8 straipsnyje nurodyta elektroninė sistema, arba ne vėliau kaip 2025 m. birželio 28 d. Todėl data, nuo kurios turėtų būti taikomas šis reglamentas, turėtų būti atitinkamai atidėta; |
| --- | --- |

(21)

Reglamente (ES) 2019/880 nustatyta, kad jo 3 straipsnio 2–5, 7 ir 8 dalys, 4 straipsnio 1–10 dalys, 5 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 8 straipsnio 1 dalis turi būti taikomos nuo tos dienos, kurią pradeda veikti 8 straipsnyje nurodyta elektroninė sistema, arba ne vėliau kaip 2025 m. birželio 28 d. Todėl data, nuo kurios turėtų būti taikomas šis reglamentas, turėtų būti atitinkamai atidėta;

| (22) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (5) 42 straipsnio 1 dalimi, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir 2021 m. balandžio 23 d. jis pateikė nuomonę; |
| --- | --- |

(22)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (5) 42 straipsnio 1 dalimi, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir 2021 m. balandžio 23 d. jis pateikė nuomonę;

| (23) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kultūros vertybių komiteto (6) nuomonę, |
| --- | --- |

(23)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Kultūros vertybių komiteto (6) nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | saugykla – Sąjungos muitų teritorijoje esanti saugi vieta, valstybės narės paskirta archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui reikšmingoms kultūros vertybėms, kurioms, jei jos būtų paliktos dabartinėje vietoje, grėstų didelis neišvengiamas sunaikinimo ar praradimo pavojus, saugoti; |
| --- | --- |

1)

saugykla – Sąjungos muitų teritorijoje esanti saugi vieta, valstybės narės paskirta archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui reikšmingoms kultūros vertybėms, kurioms, jei jos būtų paliktos dabartinėje vietoje, grėstų didelis neišvengiamas sunaikinimo ar praradimo pavojus, saugoti;

| 2) | trečioji šalis – Sąjungos muitų teritorijai nepriklausanti šalis arba teritorija (Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 (7) 1 straipsnio 11 punkto apibrėžtis); |
| --- | --- |

2)

trečioji šalis – Sąjungos muitų teritorijai nepriklausanti šalis arba teritorija (Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 (7) 1 straipsnio 11 punkto apibrėžtis);

7

| 3) | suinteresuotoji šalis – trečioji šalis, kurioje buvo sukurta arba rasta importuojama kultūros vertybė, arba paskutinioji šalis, kurioje kultūros vertybė išbuvo ilgiau nei penkerių metų laikotarpį kitais nei laikino naudojimo, tranzito, reeksportavimo ar perkrovimo tikslais, pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 4 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

3)

suinteresuotoji šalis – trečioji šalis, kurioje buvo sukurta arba rasta importuojama kultūros vertybė, arba paskutinioji šalis, kurioje kultūros vertybė išbuvo ilgiau nei penkerių metų laikotarpį kitais nei laikino naudojimo, tranzito, reeksportavimo ar perkrovimo tikslais, pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 4 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį;

| 4) | Kultūros vertybių importo sistema (ICG sistema) – elektroninė kultūros vertybių importo sistema, nurodyta Reglamento (ES) 2019/880 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

4)

Kultūros vertybių importo sistema (ICG sistema) – elektroninė kultūros vertybių importo sistema, nurodyta Reglamento (ES) 2019/880 8 straipsnyje;

| 5) | TRACES – sistema, nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (8) 133 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

5)

TRACES – sistema, nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (8) 133 straipsnio 4 dalyje;

8

| 6) | elektroninis parašas – elektroninis parašas, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 10 punkte; |
| --- | --- |

6)

elektroninis parašas – elektroninis parašas, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 10 punkte;

| 7) | pažangusis elektroninis spaudas – elektroninis spaudas, atitinkantis Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/1506 priede nustatytas technines specifikacijas; |
| --- | --- |

7)

pažangusis elektroninis spaudas – elektroninis spaudas, atitinkantis Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/1506 priede nustatytas technines specifikacijas;

| 8) | kvalifikuotas elektroninis spaudas – kvalifikuotas elektroninis spaudas, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 27 punkte; |
| --- | --- |

8)

kvalifikuotas elektroninis spaudas – kvalifikuotas elektroninis spaudas, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 27 punkte;

| 9) | kvalifikuota elektroninė laiko žyma – elektroninė laiko žyma, kaip ji apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 34 punkte; |
| --- | --- |

9)

kvalifikuota elektroninė laiko žyma – elektroninė laiko žyma, kaip ji apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 910/2014 3 straipsnio 34 punkte;

| 10) | EORI kodas – ekonominės veiklos vykdytojo registracijos ir identifikavimo kodas, kaip jis apibrėžtas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 18 punkte. |
| --- | --- |

10)

EORI kodas – ekonominės veiklos vykdytojo registracijos ir identifikavimo kodas, kaip jis apibrėžtas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 1 straipsnio 18 punkte.

II SKYRIUS

IŠSAMI ATLEIDIMO NUO REIKALAVIMŲ PATEIKTI DOKUMENTUS TVARKA

2 straipsnis

Saugojimas

1.   Kultūros vertybes saugojimo tikslais importuojančios valstybės narės sukuria saugyklas šioms vertybėms saugoti. Tos saugyklos įrengiamos specialiai kultūros vertybėms saugoti ir jų saugumui bei geros būklės palaikymui užtikrinti. Reglamento (ES) Nr. 952/2013 243 straipsnyje nurodytos laisvosios zonos negali būti nustatytos kaip saugyklos.

2.   Kai valstybė narė kuria saugyklą, ji paskiria viešojo sektoriaus subjektą tai saugyklai valdyti arba jos veiklai prižiūrėti ir paskelbia to subjekto kontaktinius duomenis ICG sistemoje. Komisija šią informaciją skelbia internete.

3.   Viešojo sektoriaus subjektais saugyklai valdyti ar jos veiklai prižiūrėti valstybės narės gali skirti tik valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijas ar viešosios teisės reglamentuojamus subjektus, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (9) 2 straipsnio 1 dalies 4 punkte.

4.   Archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui reikšmingos kultūros vertybės, priklausančios Reglamento (ES) 2019/880 priedo B ir C dalyse išvardytoms kategorijoms, gali būti laikinai patalpinamos į saugyklą Sąjungos muitų teritorijoje, siekiant išvengti tų vertybių sunaikinimo arba praradimo dėl ginkluoto konflikto, stichinės nelaimės ar kitos nepaprastosios padėties, darančios poveikį atitinkamai trečiajai šaliai.

5.   Siekiant importuoti kultūros vertybes Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytais tikslais, būtinas išankstinis oficialaus prašymo dėl saugojimo patvirtinimas; šį prašymą kultūros vertybes valdančios arba turinčios trečiosios šalies viešojo sektoriaus subjektas teikia Sąjungos viešajam subjektui, paskirtam valdyti arba prižiūrėti saugyklą, į kurią tos kultūros vertybės turi būti patalpintos.

6.   Jeigu šalys nėra konkrečiai suderinusios kitaip, saugykloje laikomų kultūros vertybių saugojimo ir priežiūros išlaidas dengia valstybė narė, kurioje yra ta saugykla.

7.   Muitinės procedūra, kuri gali būti įforminama saugykloje saugomoms kultūros vertybėms, reglamentuojama šiomis nuostatomis:

| a) | saugyklą valdantis subjektas deklaruoja kultūros vertybes sandėliavimo uždarajame muitinės sandėlyje pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 240 straipsnį procedūrai įforminti, jei tas subjektas turi leidimą valdyti uždarąjį muitinės sandėlį tos saugyklos patalpose; |
| --- | --- |

a)

saugyklą valdantis subjektas deklaruoja kultūros vertybes sandėliavimo uždarajame muitinės sandėlyje pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 240 straipsnį procedūrai įforminti, jei tas subjektas turi leidimą valdyti uždarąjį muitinės sandėlį tos saugyklos patalpose;

| b) | kitu atveju saugyklą valdantis subjektas gali deklaruoti kultūros vertybes išleidimui į laisvą apyvartą ir atleidimui nuo importo muito pagal Tarybos reglamento (EB) 1186/2009 (10) 42–44 straipsnius įforminti; |
| --- | --- |

b)

kitu atveju saugyklą valdantis subjektas gali deklaruoti kultūros vertybes išleidimui į laisvą apyvartą ir atleidimui nuo importo muito pagal Tarybos reglamento (EB) 1186/2009 (10) 42–44 straipsnius įforminti;

| c) | saugyklą valdantis subjektas gali kultūros vertybėms iš pradžių įforminti laikinojo įvežimo procedūrą. Jei pasirenkama ši muitinės procedūra, suderinama, kad vėliau šioms vertybėms būtų įforminta viena iš a arba b punkte nurodytų procedūrų, jeigu ilgiausias laikinojo įvežimo procedūros taikymo terminas pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 251 straipsnį pasibaigia ir jo neleidžiama pratęsti ir vis dar nėra galimybės tas vertybes saugiai grąžinti į trečiąją šalį. |
| --- | --- |

c)

saugyklą valdantis subjektas gali kultūros vertybėms iš pradžių įforminti laikinojo įvežimo procedūrą. Jei pasirenkama ši muitinės procedūra, suderinama, kad vėliau šioms vertybėms būtų įforminta viena iš a arba b punkte nurodytų procedūrų, jeigu ilgiausias laikinojo įvežimo procedūros taikymo terminas pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 251 straipsnį pasibaigia ir jo neleidžiama pratęsti ir vis dar nėra galimybės tas vertybes saugiai grąžinti į trečiąją šalį.

8.   Kultūros vertybės gali būti laikinai išvežtos iš saugyklos patalpų eksponuoti viešai, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | trečioji šalis, iš kurios kultūros vertybės buvo importuotos, davė sutikimą; |
| --- | --- |

a)

trečioji šalis, iš kurios kultūros vertybės buvo importuotos, davė sutikimą;

| b) | muitinė suteikė leidimą išvežti pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 240 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

b)

muitinė suteikė leidimą išvežti pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 240 straipsnio 3 dalį;

| c) | eksponuoti skirtose patalpose sudarytos tinkamos vertybių apsaugos, išsaugojimo ir priežiūros užtikrinimo sąlygos. |
| --- | --- |

c)

eksponuoti skirtose patalpose sudarytos tinkamos vertybių apsaugos, išsaugojimo ir priežiūros užtikrinimo sąlygos.

3 straipsnis

Laikinasis įvežimas švietimo, mokslo arba mokslinių tyrimų tikslais

1.   Laikinasis kultūros vertybių įvežimas be importo leidimo arba importuotojo patvirtinimo pagal Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies c punktą leidžiamas šiais tikslais:

| a) | kultūros vertybių naudojimo išskirtinai viešųjų mokslo, mokymo arba profesinio mokymo įstaigų mokymo, profesinio mokymo arba mokslinių tyrimų tikslais, už kurį atsakingos šios įstaigos; |
| --- | --- |

a)

kultūros vertybių naudojimo išskirtinai viešųjų mokslo, mokymo arba profesinio mokymo įstaigų mokymo, profesinio mokymo arba mokslinių tyrimų tikslais, už kurį atsakingos šios įstaigos;

| b) | trečiųjų šalių muziejų arba panašių institucijų laikino kultūros vertybių iš savo nuolatinių kolekcijų skolinimo Sąjungos muitų teritorijoje esantiems valstybiniams muziejams ar panašioms įstaigoms eksponuoti viešai arba naudoti meniniams pasirodymams; |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių muziejų arba panašių institucijų laikino kultūros vertybių iš savo nuolatinių kolekcijų skolinimo Sąjungos muitų teritorijoje esantiems valstybiniams muziejams ar panašioms įstaigoms eksponuoti viešai arba naudoti meniniams pasirodymams;

| c) | skaitmeninimo, t. y. tų vertybių atvaizdų ar garsų išsaugojimo perduoti ir apdoroti kompiuteriu tinkama forma, kurį atlieka tam tinkamai pasirengusi įmonė, o už jį yra atsakingas ir prižiūri valstybinis muziejus ar panaši institucija; |
| --- | --- |

c)

skaitmeninimo, t. y. tų vertybių atvaizdų ar garsų išsaugojimo perduoti ir apdoroti kompiuteriu tinkama forma, kurį atlieka tam tinkamai pasirengusi įmonė, o už jį yra atsakingas ir prižiūri valstybinis muziejus ar panaši institucija;

| d) | profesionalių ekspertų atliekamo restauravimo ar išsaugojimo, už kurį atsakingas valstybinis muziejus ar panaši institucija, jeigu toks apdorojimas ar tvarkymas neviršija to, kas būtina kultūros vertybėms restauruoti, jų gerai būklei atkurti arba tokiai būklei išsaugoti. |
| --- | --- |

d)

profesionalių ekspertų atliekamo restauravimo ar išsaugojimo, už kurį atsakingas valstybinis muziejus ar panaši institucija, jeigu toks apdorojimas ar tvarkymas neviršija to, kas būtina kultūros vertybėms restauruoti, jų gerai būklei atkurti arba tokiai būklei išsaugoti.

2.   1 dalies tikslais susijusi įstaiga arba institucija suteikia visas garantijas, kurios laikomis būtinomis, kad kultūros vertybė trečiajai šaliai būtų grąžinta tokios pačios būklės ir kad ji galėtų būti aprašyta ar pažymėta taip, kad laikinojo įvežimo momentu nekiltų abejonių, jog importuojama vertybė yra ta, kuri bus reeksportuojama procedūrai pasibaigus.

3.   Nepažeidžiant 1 ir 2 dalių, šio straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės privačioms arba pusiau privačioms įstaigoms arba institucijoms savo teritorijoje gali netaikyti reikalavimų pagal Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies c punktą, jei šios įstaigos ar institucijos pateikia būtinas garantijas, kad pasibaigus laikinojo įvežimo procedūrai kultūros vertybės trečiajai šaliai bus grąžintos geros būklės.

4.   Kad viešosioms įstaigoms bei institucijoms ir leidimą gavusioms privačioms ar pusiau privačioms įstaigoms arba institucijoms būtų galima taikyti 1 dalyje nustatytą išimtį, jos turi užsiregistruoti ICG sistemoje. Ši informacija per ICG sistemą pateikiama Sąjungos muitinėms.

4 straipsnis

Atsekamumas

Nuo Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies b ir c punktuose nustatytų reikalavimų pateikti dokumentus atleisti kultūros vertybių turėtojai, prieš pateikdami atitinkamą muitinės deklaraciją, ICG sistemoje pateikia standartinį bendrą vertybių aprašymą.

Bendras aprašymas parengiamas remiantis I priede nustatytu duomenų žodynu oficialiąja valstybės narės, į kurią turi būti importuojamos vertybės, kalba.

5 straipsnis

Laikinasis kultūros vertybių, siūlomų parduoti komercinėse menų mugėse, įvežimas

1.   Kad būtų galima taikyti Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 5 dalyje nustatytą išimtį, komercinės menų mugės, kuriose bus pateiktos vertybės, turi atitikti visas toliau išvardytas sąlygas:

| a) | tai turi būti ribotos trukmės prekybos renginiai (išskyrus viešąjį aukcioną), kuriuose kultūros vertybės eksponuojamos su galimybe parduoti; |
| --- | --- |

a)

tai turi būti ribotos trukmės prekybos renginiai (išskyrus viešąjį aukcioną), kuriuose kultūros vertybės eksponuojamos su galimybe parduoti;

| b) | jos turi būti prieinamos plačiajai visuomenei, neatsižvelgiant į jos ketinimus pirkti ar nepirkti; |
| --- | --- |

b)

jos turi būti prieinamos plačiajai visuomenei, neatsižvelgiant į jos ketinimus pirkti ar nepirkti;

| c) | apie jas turi būti iš anksto plačiai paskelbiama elektroninėmis ar įprastinėmis žiniasklaidos priemonėmis, pvz., laikraščiuose, periodiniuose leidiniuose arba parodų kataloguose. |
| --- | --- |

c)

apie jas turi būti iš anksto plačiai paskelbiama elektroninėmis ar įprastinėmis žiniasklaidos priemonėmis, pvz., laikraščiuose, periodiniuose leidiniuose arba parodų kataloguose.

2.   Kad būtų galima taikyti Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 5 dalyje nustatytą išimtį, kultūros vertybė turi būti aprašyta arba pažymėta taip, kad laikinojo įvežimo momentu negalėtų kilti jokių abejonių, kad importuojama prekė yra ta pati, kuri pasibaigus laikinojo įvežimo procedūrai bus reeksportuojama arba kuriai bus įforminama kita Reglamento (ES) 2019/880 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta muitinės procedūra.

3.   Taikant Reglamento (ES) Nr. 952/2013 251 straipsnio 1 dalies antrą sakinį, laikinojo įvežimo procedūros taikymo kultūros vertybėms terminą nustato muitinė, atsižvelgdama į laiką, kuris būtinas eksponavimo tikslais ir, jeigu pasibaigus komercinei menų mugei vertybės turi likti Sąjungos muitų teritorijoje, importo licencijai išduoti.

4.   Pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 1 dalį prašymas išduoti importo licenciją teikiamas valstybės narės, į kurią kultūros vertybė buvo importuota pirmą kartą ir kurioje jai buvo įforminta laikinojo įvežimo procedūra, kompetentingai viešajai institucijai.

III SKYRIUS

IŠSAMI IMPORTO LICENCIJOS TVARKA

6 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Importo licencijos galiojimas baigiasi bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | kultūros vertybė išleista į laisvą apyvartą; |
| --- | --- |

a)

kultūros vertybė išleista į laisvą apyvartą;

| b) | importo licencija buvo panaudota tik įforminant kultūros vertybei vieną ar daugiau iš Reglamento (ES) 2019/880 2 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytų muitinės procedūrų, o vėliau ta kultūros vertybė buvo reeksportuota iš Sąjungos muitų teritorijos. |
| --- | --- |

b)

importo licencija buvo panaudota tik įforminant kultūros vertybei vieną ar daugiau iš Reglamento (ES) 2019/880 2 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytų muitinės procedūrų, o vėliau ta kultūros vertybė buvo reeksportuota iš Sąjungos muitų teritorijos.

2.   Kiekvienai kultūros vertybei išduodama atskira importo licencija.

Tačiau jeigu siuntą sudaro kelios kultūros vertybės, kompetentinga viešoji institucija gali nustatyti, ar viena importo licencija turi apimti vieną ar kelias toje siuntoje esančias kultūros vertybes.

3.   Prieš išduodama importo licenciją kompetentinga viešoji institucija gali pareikalauti, kad jai būtų sudaryta galimybė atlikti importuojamų kultūros vertybių fizinį patikrinimą muitinės įstaigoje arba kitose jos jurisdikcijai priklausančiose patalpose, kuriose tos vertybės laikinai saugomos. Kompetentingos viešosios institucijos nuožiūra ir jei laikoma būtina, fizinis patikrinimas gali būti atliekamas nuotoliniu būdu, naudojantis vaizdo ryšiu.

4.   Visas su prašymu išduoti importo licenciją susijusias išlaidas dengia prašymą pateikęs asmuo.

5.   Kompetentinga viešoji institucija gali panaikinti savo išduotą importo licenciją, jeigu nebevykdomos sąlygos, kuriomis ji buvo išduota. Administracinis sprendimas, kuriuo panaikinama importo licencija, kartu su motyvų pareiškimu ir informacija dėl skundų procedūros per ICG sistemą perduodami importo licencijos turėtojui. Panaikinus importo licenciją ICG sistemoje atsiranda įspėjimas, kuriuo apie panaikinimą informuojamos kitų valstybių narių muitinės ir kompetentingos viešosios institucijos.

6.   Importo licencijų naudojimas neturi poveikio pareigoms, susijusioms su muitinės importo formalumais ar susijusiais dokumentais.

7 straipsnis

Importo licencijų išdavimo nuoseklumas

1.   Kultūros vertybės, kurios importo licencija buvo išduota prieš jos eksportą ar reeksportą iš Sąjungos, turėtojas tą licenciją gali nurodyti bet kuriame naujame importo prašyme.

2.   Prašymą pateikęs asmuo turi įrodyti, kad ta kultūros vertybė buvo eksportuota arba reeksportuota iš Sąjungos muitų teritorijos, ir kad kultūros vertybė, kuriai prašoma išduoti importo licenciją, yra tokia pati, kaip ta, kuriai licencija buvo išduota anksčiau. Kompetentinga viešoji institucija patikrina, ar šios sąlygos yra įvykdytos, ir, remdamasi ankstesnės licencijos duomenimis, išduoda naują importo licenciją, nebent naujos informacijos pagrindu jai kiltų pagrįstų abejonių dėl teisėto kultūros vertybės eksporto iš suinteresuotosios šalies.

8 straipsnis

Patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos reikia pateikti teisėtai kilmei importo licencijos prašyme įrodyti, sąrašas

1.   Prašymą pateikęs asmuo kompetentingai viešajai institucijai pateikia įrodymą, kad atitinkama kultūros vertybė iš suinteresuotosios šalies buvo eksportuota laikantis tos šalies įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodymą, kad tos kultūros vertybės išvežimo iš tos šalies teritorijos metu tokių įstatymų ir kitų teisės aktų nebuvo. Visų pirma:

| a) | importo licencijos prašyme turi būti pateikta pasirašyta deklaracija, kuria prašymą pateikęs asmuo aiškiai prisiima atsakomybę už visos prašyme pateiktos informacijos teisingumą ir kurioje nurodo, kad atliko visus išsamaus patikrinimo veiksmus, kad užtikrintų, jog kultūros vertybė, kurią jis ketina importuoti, buvo teisėtai eksportuota iš suinteresuotosios šalies; |
| --- | --- |

a)

importo licencijos prašyme turi būti pateikta pasirašyta deklaracija, kuria prašymą pateikęs asmuo aiškiai prisiima atsakomybę už visos prašyme pateiktos informacijos teisingumą ir kurioje nurodo, kad atliko visus išsamaus patikrinimo veiksmus, kad užtikrintų, jog kultūros vertybė, kurią jis ketina importuoti, buvo teisėtai eksportuota iš suinteresuotosios šalies;

| b) | jeigu pagal suinteresuotosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus yra nustatyta prievolė gauti išankstinį leidimą kultūros vertybėms iš tos šalies teritorijos eksportuoti, prašymą pateikęs asmuo į ICG sistemą įkelia suinteresuotosios šalies kompetentingos viešosios institucijos išduotų susijusių eksporto sertifikatų ar eksporto licencijų, patvirtinančių, kad ta institucija leido eksportuoti atitinkamą kultūros vertybę, kopijas; |
| --- | --- |

b)

jeigu pagal suinteresuotosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus yra nustatyta prievolė gauti išankstinį leidimą kultūros vertybėms iš tos šalies teritorijos eksportuoti, prašymą pateikęs asmuo į ICG sistemą įkelia suinteresuotosios šalies kompetentingos viešosios institucijos išduotų susijusių eksporto sertifikatų ar eksporto licencijų, patvirtinančių, kad ta institucija leido eksportuoti atitinkamą kultūros vertybę, kopijas;

| c) | su prašymu pateikiamos spalvotos neutraliame fone pagal II priede nustatytas specifikacijas nufotografuoto objekto nuotraukos; |
| --- | --- |

c)

su prašymu pateikiamos spalvotos neutraliame fone pagal II priede nustatytas specifikacijas nufotografuoto objekto nuotraukos;

| d) | su importo licencijos prašymu gali būti teikiami, be kita ko, šių rūšių patvirtinamieji dokumentai:






  i) | muitinės dokumentai, kuriais patvirtinamas ankstesnis kultūros vertybės gabenimas; |
| --- | --- | --- |

d)

su importo licencijos prašymu gali būti teikiami, be kita ko, šių rūšių patvirtinamieji dokumentai:

i)

muitinės dokumentai, kuriais patvirtinamas ankstesnis kultūros vertybės gabenimas;

| ii) | pardavimo sąskaitos faktūros; |
| --- | --- |

ii)

pardavimo sąskaitos faktūros;

| iii) | draudimo dokumentai; |
| --- | --- |

iii)

draudimo dokumentai;

| iv) | važtos dokumentai; |
| --- | --- |

iv)

važtos dokumentai;

| v) | būklės ataskaitos; |
| --- | --- |

v)

būklės ataskaitos;

| vi) | nuosavybės teisių dokumentai, įskaitant notaro patvirtintus testamentus arba ranka rašytus testamentus, pripažįstamus galiojančiais pagal šalies, kurioje jie buvo sudaryti, teisės aktus; |
| --- | --- |

vi)

nuosavybės teisių dokumentai, įskaitant notaro patvirtintus testamentus arba ranka rašytus testamentus, pripažįstamus galiojančiais pagal šalies, kurioje jie buvo sudaryti, teisės aktus;

| vii) | eksportuotojo, pardavėjo ar kito trečiojo asmens priesaika patvirtinti pareiškimai, padaryti trečiojoje šalyje pagal tos šalies teisės aktus, kuriais patvirtinama diena, kurią kultūros vertybė buvo išvežta iš trečiosios šalies, kurioje ji buvo sukurta arba rasta, arba kiti jos teisėtą kilmę patvirtinantys įvykiai; |
| --- | --- |

vii)

eksportuotojo, pardavėjo ar kito trečiojo asmens priesaika patvirtinti pareiškimai, padaryti trečiojoje šalyje pagal tos šalies teisės aktus, kuriais patvirtinama diena, kurią kultūros vertybė buvo išvežta iš trečiosios šalies, kurioje ji buvo sukurta arba rasta, arba kiti jos teisėtą kilmę patvirtinantys įvykiai;

| viii) | ekspertų vertinimo dokumentai; |
| --- | --- |

viii)

ekspertų vertinimo dokumentai;

| ix) | muziejų leidiniai, parodų katalogai, susijusių periodinių leidinių straipsniai; |
| --- | --- |

ix)

muziejų leidiniai, parodų katalogai, susijusių periodinių leidinių straipsniai;

| x) | aukcionų katalogai, reklamos ir kita pardavimo reklaminė medžiaga; |
| --- | --- |

x)

aukcionų katalogai, reklamos ir kita pardavimo reklaminė medžiaga;

| xi) | fotografiniai ar kinematografiniai įrodymai, kuriais patvirtinamas kultūros vertybės eksporto iš suinteresuotosios šalies teisėtumas arba kuriais remiantis galima nustatyti, kada ta vertybė buvo toje šalyje arba kada ji buvo išvežta iš tos šalies teritorijos. |
| --- | --- |

xi)

fotografiniai ar kinematografiniai įrodymai, kuriais patvirtinamas kultūros vertybės eksporto iš suinteresuotosios šalies teisėtumas arba kuriais remiantis galima nustatyti, kada ta vertybė buvo toje šalyje arba kada ji buvo išvežta iš tos šalies teritorijos.

2.   1 dalies d punkte išvardytus dokumentus ir kitus informacijos įrašus kompetentinga viešoji institucija vertina savo nuožiūra, kiekvienu atveju atsižvelgdama į aplinkybes ir į numanomą neteisėtos prekybos riziką.

3.   Kompetentinga viešoji institucija gali paprašyti, kad prašymą pateikęs asmuo įkeltų 1 dalies b ir d punktuose nurodytų dokumentų oficialius vertimus į susijusios valstybės narės oficialiąją kalbą.

9 straipsnis

Importo licencijų prašymų tvarkymo procedūrinės taisyklės

1.   Kompetentinga viešoji institucija pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 6 dalį gali pateikti keletą prašymų pateikti papildomos informacijos per toje nuostatoje nustatytą 21 dienos terminą.

2.   Prašymą pateikęs asmuo prašomą papildomą informaciją pateikia per 40 dienų, o šios informacijos nepateikus prašymas atmetamas. Kai prašymą pateikęs asmuo pateikia prašomą informaciją, kompetentinga viešoji institucija per 90 dienų ją išnagrinėja ir priima sprendimą. Jeigu kompetentinga viešoji institucija pateikė kelis prašymus pateikti papildomos informacijos, 90 dienų laikotarpis prasideda nuo tos dienos, kurią prašymą pateikęs asmuo informaciją pateikė paskutinį kartą.

3.   Jeigu importo licencijos prašymas pateiktas kitoje nei prašymą pateikusio asmens įsisteigimo valstybėje narėje, per ICG sistemą apie tai pranešama prašymą pateikusio asmens įsisteigimo valstybės narės kompetentingai viešajai institucijai.

4.   Jeigu kompetentinga viešoji institucija, kuri gauna pranešimą, turi informacijos, kurią ji laiko svarbia prašymo tvarkymo tikslu, tokią informaciją per ICG sistemą ji perduoda kompetentingai viešajai institucijai, kuriai buvo pateiktas importo licencijos prašymas.

5.   Jeigu prašymas pateiktas institucijai, kuri nėra kompetentinga išduoti importo licenciją pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 1 dalį, prašymą gavusi institucija nedelsdama perduoda tą prašymą tinkamai kompetentingai viešajai institucijai.

10 straipsnis

Importo licencijų tikrinimas

1.   Vykdydama muitinį tikrinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 46–49 straipsnius, muitinės įstaiga, kuriai pateikta kultūros vertybių importo deklaracija, užtikrina, kad pateiktos vertybės atitiktų aprašytąsias importo licencijoje ir kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į tą licenciją.

2.   Jeigu kultūros vertybėms įforminta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 240 straipsnyje nurodyta muitinio sandėliavimo procedūra, muitinės deklaracijoje nurodomas jų tarifinio klasifikavimo kodas pagal TARIC.

3.   Jeigu kultūros vertybėms įforminta laisvosios zonos procedūra, 1 dalyje nurodytą tikrinimą atlieka kompetentinga muitinės įstaiga, kuriai pateikta importo licencija pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 245 straipsnio 1 dalį. Pateikdamas vertybes muitinei, prekių turėtojas nurodo jų tarifinio klasifikavimo kodą pagal TARIC.

IV SKYRIUS

IŠSAMI IMPORTUOTOJO PATVIRTINIMO RENGIMO TVARKA

11 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Importuotojo patvirtinimai parengiami viena iš oficialiųjų valstybės narės, į kurią kultūros vertybė turi būti importuojama, kalbų naudojantis ICG sistemoje tuo tikslu pateikta forma ir pateikiami muitinei.

2.   Dėl kiekvienos importuojamos kultūros vertybės parengiamas atskiras importuotojo patvirtinimas, išskyrus Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalies e punkte nurodytos kategorijos monetas. Vadovaujantis šio reglamento I priede nustatytomis specifikacijomis, į tą patį importuotojo patvirtinimą gali būti įtraukta daugiau kaip viena to paties nominalo, sudėtinės medžiagos ir kilmės moneta.

3.   Importuotojo patvirtinimas parengiamas ir pateikiamas dėl kiekvieno vėlesnio tos pačios kultūros vertybės reimporto, išskyrus atvejus, kai taikoma Reglamento (ES) 2019/880 3 straipsnio 4 dalies a, b arba c punkte nustatyta išimtis.

12 straipsnis

Teisėtai kilmei įrodyti būtinų patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos turėtų turėti deklarantas, sąrašas

1.   Importuotojo patvirtinime pateikiama pasirašyta deklaracija, kuria importuotojas prisiima atsakomybę ir kurioje aiškiai nurodo atlikęs visus išsamaus patikrinimo veiksmus, kad užtikrintų, jog kultūros vertybė, kurią jis ketina importuoti, buvo teisėtai eksportuota iš suinteresuotosios šalies.

2.   Su importuotojo patvirtinimu pateikiama standartinė informacija, įskaitant spalvotas neutraliame fone pagal II priede nustatytas specifikacijas nufotografuoto objekto nuotraukas, kuria kultūros vertybė apibūdinama pakankamai išsamiai, kad muitinė galėtų ją identifikuoti.

3.   Jeigu pagal suinteresuotosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus reikalaujama gauti išankstinį leidimą kultūros vertybėms iš tos šalies teritorijos eksportuoti, importuotojas turi turėti atitinkamus suinteresuotosios šalies kompetentingos viešosios institucijos išduotus leidimus, kuriais patvirtinama, kad ta institucija leido eksportuoti atitinkamą kultūros vertybę. Paprašius tie dokumentai pateikiami muitinei.

4.   Prekių turėtojas gali turėti, be kita ko, šių rūšių dokumentus, kad paprašytas galėtų jais patvirtinti savo importuotojo patvirtinimą:

| a) | muitinės dokumentus, kuriais patvirtinamas ankstesnis kultūros vertybės gabenimas; |
| --- | --- |

a)

muitinės dokumentus, kuriais patvirtinamas ankstesnis kultūros vertybės gabenimas;

| b) | pardavimo sąskaitas faktūras; |
| --- | --- |

b)

pardavimo sąskaitas faktūras;

| c) | draudimo dokumentus; |
| --- | --- |

c)

draudimo dokumentus;

| d) | važtos dokumentus; |
| --- | --- |

d)

važtos dokumentus;

| e) | būklės ataskaitas; |
| --- | --- |

e)

būklės ataskaitas;

| f) | nuosavybės teisių dokumentus, įskaitant notaro patvirtintus testamentus arba ranka rašytus testamentus, pripažįstamus galiojančiais pagal šalies, kurioje jie buvo sudaryti, teisės aktus; |
| --- | --- |

f)

nuosavybės teisių dokumentus, įskaitant notaro patvirtintus testamentus arba ranka rašytus testamentus, pripažįstamus galiojančiais pagal šalies, kurioje jie buvo sudaryti, teisės aktus;

| g) | eksportuotojo, pardavėjo ar kito trečiojo asmens priesaika patvirtintus pareiškimus, padarytus trečiojoje šalyje pagal tos šalies teisės aktus, kuriais patvirtinama diena, kurią kultūros vertybė buvo išvežta iš trečiosios šalies, kurioje ji buvo sukurta arba rasta, arba kiti jos teisėtą kilmę patvirtinantys įvykiai; |
| --- | --- |

g)

eksportuotojo, pardavėjo ar kito trečiojo asmens priesaika patvirtintus pareiškimus, padarytus trečiojoje šalyje pagal tos šalies teisės aktus, kuriais patvirtinama diena, kurią kultūros vertybė buvo išvežta iš trečiosios šalies, kurioje ji buvo sukurta arba rasta, arba kiti jos teisėtą kilmę patvirtinantys įvykiai;

| h) | ekspertų vertinimo dokumentus; |
| --- | --- |

h)

ekspertų vertinimo dokumentus;

| i) | muziejų leidinius, parodų katalogus, susijusių periodinių leidinių straipsnius; |
| --- | --- |

i)

muziejų leidinius, parodų katalogus, susijusių periodinių leidinių straipsnius;

| j) | aukcionų katalogus, reklamos ir kitą pardavimo reklaminę medžiagą; |
| --- | --- |

j)

aukcionų katalogus, reklamos ir kitą pardavimo reklaminę medžiagą;

| k) | fotografinius ar kinematografinius įrodymus, kuriais patvirtinamas kultūros vertybės eksporto iš suinteresuotosios šalies teisėtumas arba kuriais remiantis galima nustatyti, kada ta vertybė buvo toje šalyje arba kada ji buvo išvežta iš tos šalies teritorijos. |
| --- | --- |

k)

fotografinius ar kinematografinius įrodymus, kuriais patvirtinamas kultūros vertybės eksporto iš suinteresuotosios šalies teisėtumas arba kuriais remiantis galima nustatyti, kada ta vertybė buvo toje šalyje arba kada ji buvo išvežta iš tos šalies teritorijos.

5.   4 dalyje išvardyti dokumentai ir kiti informacijos įrašai vertinami laisvai, kiekvienu atveju atsižvelgiant į aplinkybes ir į numanomą neteisėtos prekybos riziką.

6.   Muitinė gali paprašyti, kad prekių turėtojas įkeltų 3 ir 4 dalyse nurodytų dokumentų oficialius vertimus į susijusios valstybės narės oficialiąją kalbą.

13 straipsnis

Importuotojo patvirtinimų tikrinimas

1.   Vykdydama muitinį tikrinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 46–49 straipsnius, muitinės įstaiga, kuriai pateikta kultūros vertybių importo deklaracija, užtikrina, kad deklaruotos vertybės atitiktų aprašytąsias importuotojo patvirtinime ir kad muitinės deklaracijoje būtų pateikta nuoroda į tą patvirtinimą.

2.   Jeigu kultūros vertybėms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, muitinės deklaracijoje nurodomas jų tarifinio klasifikavimo kodas pagal TARIC.

3.   Jeigu kultūros vertybėms įforminta laisvosios zonos procedūra, 1 dalyje nurodytą tikrinimą atlieka muitinės įstaiga, kuriai pateiktas importuotojo patvirtinimas pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 245 straipsnio 1 dalį. Pateikdamas vertybes muitinei, prekių turėtojas nurodo jų tarifinio klasifikavimo kodą pagal TARIC.

V SKYRIUS

KULTŪROS VERTYBIŲ IMPORTO ELEKTRONINĖS SISTEMOS ASPEKTAI IR IŠSAMIOS TAISYKLĖS

14 straipsnis

ICG įdiegimas

Komisija:

| a) | sukuria ICG sistemą kaip nepriklausomą TRACES modulį; |
| --- | --- |

a)

sukuria ICG sistemą kaip nepriklausomą TRACES modulį;

| b) | užtikrina ICG sistemos veikimą, priežiūrą, palaikymą ir bet kokį būtiną atnaujinimą ar plėtojimą; |
| --- | --- |

b)

užtikrina ICG sistemos veikimą, priežiūrą, palaikymą ir bet kokį būtiną atnaujinimą ar plėtojimą;

| c) | metinių sistemos ataskaitų rengimo ir sistemos plėtojimo, veikimo ir priežiūros tikslais turi prieigą prie visų ICG sistemos duomenų, informacijos ir dokumentų; |
| --- | --- |

c)

metinių sistemos ataskaitų rengimo ir sistemos plėtojimo, veikimo ir priežiūros tikslais turi prieigą prie visų ICG sistemos duomenų, informacijos ir dokumentų;

| d) | užtikrina ICG sistemos ir nacionalinių muitinės sistemų sujungimą per Europos Sąjungos muitinės vieno langelio aplinką. |
| --- | --- |

d)

užtikrina ICG sistemos ir nacionalinių muitinės sistemų sujungimą per Europos Sąjungos muitinės vieno langelio aplinką.

15 straipsnis

Kontaktiniai centrai

1.   Valstybės narės ir Komisija paskiria kontaktinius centrus ICG sistemai valdyti, vadovauti jos plėtrai, jos prioritetams nustatyti ir teisingam jos veikimui stebėti.

2.   Komisijos kontaktinis centras tvarko ir nuolat atnaujina visų kontaktinių centrų sąrašą ir sudaro sąlygas su juo susipažinti kitiems kontaktiniams centrams.

16 straipsnis

EORI kodo naudojimas

Kultūros vertybių turėtojai, kurie prašo išduoti importo licenciją arba teikia importuotojo patvirtinimą, savo tapatybei nurodyti naudoja EORI kodą.

17 straipsnis

Elektroninės importo licencijos

1.   Elektroniniai importo licencijos prašymai užpildomi remiantis I priede nustatytu duomenų žodynu, prekių turėtojas juos pasirašo elektroniniu parašu.

2.   Kompetentingos viešosios institucijos leidimus suteikiantis pareigūnas elektroniniu parašu pasirašo elektronines importo licencijas, jos patvirtinamos išduodančiosios kompetentingos institucijos pažangiuoju arba kvalifikuotu elektroniniu spaudu, tada pažangiuoju arba kvalifikuotu elektroniniu spaudu jos patvirtinamos ICG sistemoje.

3.   Kvalifikuota elektronine laiko žyma žymimi toliau nurodyti elektroninės importo licencijos išdavimo proceso etapai:

| a) | prekių turėtojo prašymo pateikimas; |
| --- | --- |

a)

prekių turėtojo prašymo pateikimas;

| b) | kompetentingos viešosios institucijos prašymas, kad prašymą pateikęs asmuo pateiktų trūkstamą ar papildomą informaciją pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 6 dalį; |
| --- | --- |

b)

kompetentingos viešosios institucijos prašymas, kad prašymą pateikęs asmuo pateiktų trūkstamą ar papildomą informaciją pagal Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 6 dalį;

| c) | prašymą pateikusio asmens papildomos informacijos arba dokumento pateikimas kompetentingos viešosios institucijos prašymu; |
| --- | --- |

c)

prašymą pateikusio asmens papildomos informacijos arba dokumento pateikimas kompetentingos viešosios institucijos prašymu;

| d) | kompetentingos viešosios institucijos dėl prašymo priimtas sprendimas; |
| --- | --- |

d)

kompetentingos viešosios institucijos dėl prašymo priimtas sprendimas;

| e) | 90 dienų laikotarpio po išsamaus prašymo gavimo dienos pabaiga, kompetentingai viešajai institucijai nepriėmus jokio sprendimo. |
| --- | --- |

e)

90 dienų laikotarpio po išsamaus prašymo gavimo dienos pabaiga, kompetentingai viešajai institucijai nepriėmus jokio sprendimo.

18 straipsnis

Elektroniniai importuotojo patvirtinimai

1.   Elektroniniai importuotojo patvirtinimai rengiami naudojantis ICG sistema, bent viena iš valstybės narės, kurioje prekėms pirmą kartą įforminta viena iš Reglamento (ES) 2019/880 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų muitinės procedūrų, oficialiųjų kalbų. Šie patvirtinimai parengiami remiantis I priede nustatytu duomenų žodynu.

2.   Prekių turėtojai elektroninius importuotojo patvirtinimus pasirašo elektroniniu parašu ir jie patvirtinami sistemos TRACES pažangiuoju arba kvalifikuotu elektroniniu spaudu.

19 straipsnis

Prieiga prie ICG sistemoje laikomų importo licencijų, importuotojo patvirtinimų ir bendrų aprašymų

1.   Kiekvienas prekių turėtojas turi prieigą prie savo ICG sistemoje laikomų importo licencijų, importuotojo patvirtinimų ir 4 straipsnyje nurodytų bendrų aprašymų.

2.   Muitinės ir kompetentingos viešosios institucijos turi prieigą prie importo licencijų, dėl kurių buvo priimtas sprendimas, importuotojo patvirtinimų ir 4 straipsnyje nurodytų bendrų aprašymų.

3.   Nedarant poveikio 14 straipsnio c punkte Komisijai suteiktai prieigos teisei, subjektams, kurie nedalyvauja duomenų, informacijos arba dokumentų tvarkymo, rengimo arba perdavimo ICG sistemoje veikloje, arba asmenims, kurie nedalyvauja atitinkamose importo operacijose, prieiga prie tokių duomenų, informacijos arba dokumentų nesuteikiama.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies, prekių turėtojai per ICG sistemą gali suteikti prieigą prie savo importo licencijų, importuotojo patvirtinimų arba 4 straipsnyje nurodytų bendrų aprašymų paskesniam turėtojui.

20 straipsnis

Bendras duomenų valdymas

1.   Komisija ir valstybės narės laikomos asmens duomenų, būtinų ICG sistemai sukurti, veikti ir prižiūrėti, tvarkymo valdytojomis.

2.   Komisijos atsakomybė:

| a) | nustatyti ir ICG sistemoje įdiegti technines priemones, skirtas duomenų subjektams informuoti ir sudaryti jiems galimybę naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

a)

nustatyti ir ICG sistemoje įdiegti technines priemones, skirtas duomenų subjektams informuoti ir sudaryti jiems galimybę naudotis savo teisėmis;

| b) | užtikrinti asmens duomenų tvarkymo saugumą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti asmens duomenų tvarkymo saugumą;

| c) | nustatyti savo darbuotojų ir išorės paslaugų teikėjų, kuriems gali būti suteikta prieiga prie sistemos, kategorijas; |
| --- | --- |

c)

nustatyti savo darbuotojų ir išorės paslaugų teikėjų, kuriems gali būti suteikta prieiga prie sistemos, kategorijas;

| d) | pagal Reglamento (ES) 2018/1725 34 straipsnį apie visus asmens duomenų saugumo pažeidimus pranešti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, o pagal to reglamento 35 straipsnį – duomenų subjektui; |
| --- | --- |

d)

pagal Reglamento (ES) 2018/1725 34 straipsnį apie visus asmens duomenų saugumo pažeidimus pranešti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, o pagal to reglamento 35 straipsnį – duomenų subjektui;

| e) | užtikrinti, kad jos darbuotojai ir išorės paslaugų teikėjai būtų tinkamai parengti atlikti savo užduotis ICG sistemoje pagal Reglamentą (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad jos darbuotojai ir išorės paslaugų teikėjai būtų tinkamai parengti atlikti savo užduotis ICG sistemoje pagal Reglamentą (ES) 2018/1725.

3.   Valstybių narių ir kompetentingų viešųjų institucijų atsakomybė:

| a) | užtikrinti, kad duomenų subjekto teisėmis būtų naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (11) ir šio reglamento; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad duomenų subjekto teisėmis būtų naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (11) ir šio reglamento;

| b) | pagal Reglamento (ES) 2016/679 IV skyriaus 2 skirsnį užtikrinti asmens duomenų saugumą ir konfidencialumą; |
| --- | --- |

b)

pagal Reglamento (ES) 2016/679 IV skyriaus 2 skirsnį užtikrinti asmens duomenų saugumą ir konfidencialumą;

| c) | paskirti darbuotojus ir ekspertus, kuriems turi būti suteikta prieiga prie ICG sistemos; |
| --- | --- |

c)

paskirti darbuotojus ir ekspertus, kuriems turi būti suteikta prieiga prie ICG sistemos;

| d) | užtikrinti, kad prie ICG sistemos prieigą turintys darbuotojai ir ekspertai būtų tinkamai parengti atlikti savo užduotis pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir, jei reikia, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (12). |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad prie ICG sistemos prieigą turintys darbuotojai ir ekspertai būtų tinkamai parengti atlikti savo užduotis pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir, jei reikia, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (12).

4.   Komisija ir valstybės narės ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo susitarimu nustato bendro duomenų valdymo tvarką.

21 straipsnis

Paskirtųjų muitinės įstaigų sąrašų atnaujinimas

Valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2019/880 6 straipsnį ICG sistemoje atnaujina muitinės įstaigų, kompetentingų tvarkyti kultūros vertybių importą, sąrašus.

22 straipsnis

Elektroninių sistemų prieinamumas

1.   Komisija ir valstybės narės sudaro veiklos susitarimus, kuriais nustatomi praktiniai ICG sistemos prieinamumo ir veikimo bei veiklos tęstinumo reikalavimai.

2.   ICG sistema yra prieinama nuolat, išskyrus šiuos atvejus:

| a) | specifinius su elektroninės sistemos naudojimu susijusius atvejus, nustatytus 1 dalyje nurodytuose susitarimuose, arba, jei tokių susitarimų nėra, – nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

a)

specifinius su elektroninės sistemos naudojimu susijusius atvejus, nustatytus 1 dalyje nurodytuose susitarimuose, arba, jei tokių susitarimų nėra, – nacionaliniu lygmeniu;

| b) | force majeure atvejus. |
| --- | --- |

b)

force majeure atvejus.

23 straipsnis

Nenumatytais atvejais taikomos priemonės

1.   ICG kontaktiniai asmenys tvarko internetinę viešą saugyklą, kurioje saugomi visų dokumentų, kuriuos galima parengti ICG sistemoje, įrašomieji elektroniniai šablonai.

2.   Jeigu ICG sistema arba viena iš jos funkcijų yra neprieinama ilgiau kaip aštuonias valandas, naudotojai gali naudotis 1 dalyje nurodytais įrašomaisiais elektroniniais šablonais.

3.   Valstybės narės nustato savo nacionalinę praktinę importuotojo patvirtinimų teikimo ir importo licencijų prašymų tvarkymo ICG sistemos neprieinamumo atveju tvarką.

4.   Kai ICG sistema arba neprieinama funkcija vėl tampa prieinama, veiklos vykdytojai tą pačią informaciją įregistruoja sistemoje, naudodamiesi pagal 2 dalį sukurtais dokumentais.

24 straipsnis

ICG sistemos saugumas

1.   Kurdamos ir prižiūrėdamos ICG sistemą bei naudodamosi šia sistema, valstybės narės ir Komisija nustato ir laikosi tinkamų saugomų priemonių veiksmingam, patikimam ir saugiam šios sistemos veikimui užtikrinti. Jos taip pat užtikrina, kad būtų taikomos duomenų šaltinio tikrinimo ir duomenų apsaugos nuo neteisėtos prieigos, praradimo, pakeitimo ar sunaikinimo pavojaus priemonės.

2.   Kiekvienas duomenų įvedimo, pakeitimo ir ištrynimo atvejis, taip pat informacija apie tokio duomenų apdorojimo priežastį ir tikslų laiką bei tokią operaciją atlikusį asmenį yra registruojami.

3.   Valstybės narės informuoja viena kitą, Komisiją ir, kai būtina, atitinkamą veiklos vykdytoją, apie visus faktinius ar įtariamus ICG sistemos saugumo pažeidimus.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo Reglamento (ES) 2019/880 16 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 151, 2019 6 7, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

3

(4)  
  2015 m. rugsėjo 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1506, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje 27 straipsnio 5 dalį ir 37 straipsnio 5 dalį nustatomos pažangiųjų elektroninių parašų ir pažangiųjų spaudų formatų, kuriuos turi pripažinti viešojo sektoriaus įstaigos, specifikacijos (OL L 235, 2015 9 9, p. 37).

4

(5)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

5

(6)  
  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 116/2009 dėl kultūros vertybių eksporto (OL L 39, 2009 2 10, p. 1) 8 straipsnis.

6

(7)  
  2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

7

(8)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

8

(9)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

9

(10)  
  2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1186/2009, nustatantis Bendrijos atleidimo nuo muitų sistemą (OL L 324, 2009 12 10, p. 23).

10

(11)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas), OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

11

(12)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR. OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

12

---

I PRIEDAS

Bendrų aprašymų, importo licencijų ir importuotojo patvirtinimų rengimo duomenų žodynas

Šiame skirsnyje nurodyti įrašai sudaro duomenų žodyną, skirtą 4 straipsnyje nurodytam bendram aprašymui, III skyriuje nurodytai importo licencijai ir IV skyriuje nurodytam importuotojo patvirtinimui parengti.

Jeigu Sąjungos teisės aktuose nenurodyta arba nenustatyta kitaip, visi įrašai ir langeliai galioja pildant elektroninius bendrus aprašus, importo licencijas ir importuotojo patvirtinimus.

Visi langeliai yra privalomi, išskyrus pažymėtuosius žvaigždute (*).

| Langelis | Aprašymas |
| --- | --- |
| I DALIS

  Prekių turėtojas |
| | Dokumento rūšis |
| | Pasirinkite dokumento rūšį: bendras aprašymas, importo licencija, importuotojo patvirtinimas. |
| I.1. | Nuorodos numeris |
| | ICG sistemoje dokumentui suteiktas unikalus raidinis skaitmeninis kodas |
| I.2. | Statusas |
| | Dokumento statusas ICG sistemoje |
| I.3. | QR kodas |
| | ICG sistemoje suteikta unikali automatinio nuskaitymo optinė etiketė su saitu į dokumento elektroninę versiją |
| I.4. | Nacionalinė nuoroda* |
| | Kompetentinga viešoji institucija šiame langelyje gali nurodyti dokumentui suteiktą unikalų nacionalinį raidinį skaitmeninį kodą. |
| I.5. | Vidaus nuoroda* |
| | Prekės turėtojas šiame langelyje gali nurodyti savo vidaus naudojimo tikslais dokumentui suteiktą unikalų nacionalinį raidinį skaitmeninį kodą. |
| I.6. | Importo šalis ir kompetentinga viešoji institucija arba muitinės įstaiga |
| | Pasirinkite importo valstybę narę, t. y. valstybę narę, į kurią kultūros vertybė importuojama pirmą kartą, ir
  importo licencijai:
  pasirinkite atitinkamą importo valstybės narės kompetentingą viešąją instituciją,
  importuotojo patvirtinimui:
  pasirinkite muitinės įstaigą. |
| I.7. | Nukrypti leidžiančios nuostatos* |
| | Tik importuotojo patvirtinimui


  Šis langelis užpildomas, jeigu kultūros vertybėms taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata:







  — | importas (laikinojo įvežimo procedūra) dėl komercinės menų mugės. |

Langelis

Aprašymas

I DALIS

Prekių turėtojas

Dokumento rūšis

Pasirinkite dokumento rūšį: bendras aprašymas, importo licencija, importuotojo patvirtinimas.

I.1.

Nuorodos numeris

ICG sistemoje dokumentui suteiktas unikalus raidinis skaitmeninis kodas

I.2.

Statusas

Dokumento statusas ICG sistemoje

I.3.

QR kodas

ICG sistemoje suteikta unikali automatinio nuskaitymo optinė etiketė su saitu į dokumento elektroninę versiją

I.4.

Nacionalinė nuoroda*

Kompetentinga viešoji institucija šiame langelyje gali nurodyti dokumentui suteiktą unikalų nacionalinį raidinį skaitmeninį kodą.

I.5.

Vidaus nuoroda*

Prekės turėtojas šiame langelyje gali nurodyti savo vidaus naudojimo tikslais dokumentui suteiktą unikalų nacionalinį raidinį skaitmeninį kodą.

I.6.

Importo šalis ir kompetentinga viešoji institucija arba muitinės įstaiga

Pasirinkite importo valstybę narę, t. y. valstybę narę, į kurią kultūros vertybė importuojama pirmą kartą, ir

importo licencijai:

pasirinkite atitinkamą importo valstybės narės kompetentingą viešąją instituciją,

importuotojo patvirtinimui:

pasirinkite muitinės įstaigą.

I.7.

Nukrypti leidžiančios nuostatos*

Tik importuotojo patvirtinimui

Šis langelis užpildomas, jeigu kultūros vertybėms taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata:

—

importas (laikinojo įvežimo procedūra) dėl komercinės menų mugės.

I.8.

Paskirties valstybė narė

Tik importuotojo patvirtinimui

Pasirinkite valstybę narę, į kurią kultūros vertybės turi būti laikinai įvežamos taikant nukrypti leidžiančią nuostatą.

Nurodykite menų mugės pavadinimą ir renginio vietos adresą.

I.9.

Laikinojo įvežimo procedūros, kurią leista taikyti, trukmė*

Tik importuotojo patvirtinimui

Šis langelis ICG sistemoje užpildomas automatiškai, remiantis duomenimis apie laikinojo įvežimo procedūrą, kurią muitinės įstaigos leido taikyti nacionalinėse muitinės sistemose.

I.10.

Nuorodos į kitus dokumentus*

Šis langelis ICG sistemoje gali būti užpildomas automatiškai, jeigu yra kitų su šiuo dokumentu susijusių dokumentų (pvz., kultūros vertybės, kurioms turi būti išduota importo licencija, kurios taikant nukrypti leidžiančią nuostatą dėl komercinės menų mugės importuojamos į Sąjungą su importuotojo patvirtinimu ir kurios tik vėliau turi būti pateikiamos licencijavimo procedūrai atlikti).

I.11.

Suinteresuotoji šalis

Nurodykite 1 straipsnio 3 dalyje apibrėžtą suinteresuotąją šalį.

Taip pat nurodykite:

| a) | ar tai yra šalis, kurioje kultūros vertybė buvo sukurta ir (arba) rasta, |
| --- | --- |

a)

ar tai yra šalis, kurioje kultūros vertybė buvo sukurta ir (arba) rasta,

| b) | ar, jeigu šalis, kurioje kultūros vertybė buvo sukurta ir (arba) rasta, nėra žinoma, arba ji yra žinoma, tačiau kultūros vertybė iš jos buvo eksportuota iki 1972 m. balandžio 24 d., tai yra paskutinioji šalis, kurioje kultūros vertybė prieš jos išsiuntimą į Sąjungą teisėtai buvo ilgiau nei penkerius metus. |
| --- | --- |

b)

ar, jeigu šalis, kurioje kultūros vertybė buvo sukurta ir (arba) rasta, nėra žinoma, arba ji yra žinoma, tačiau kultūros vertybė iš jos buvo eksportuota iki 1972 m. balandžio 24 d., tai yra paskutinioji šalis, kurioje kultūros vertybė prieš jos išsiuntimą į Sąjungą teisėtai buvo ilgiau nei penkerius metus.

I.12.

Objekto kategorija

Nurodykite kultūros vertybės kategoriją pagal Reglamento (ES) 2019/880 priedo B arba C dalį.

Kultūros vertybės aprašymas (skirsnis)

Šis skirsnis apima I.13–I.16 langelius.

Importo licencijai:

šis skirsnis turi būti pakartotas ir atskirai užpildytas dėl kiekvieno siuntoje esančio objekto.

Importuotojo patvirtinimui:

kiekviename importuotojo patvirtinime turi būti tik vienas kultūros vertybės aprašymo skirsnis. Jeigu siuntoje yra daugiau kaip viena kultūros vertybė, dėl kiekvienos iš jų parengiamas atskiras importuotojo patvirtinimas, išskyrus Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalies e punkte nurodytos kategorijos monetas, kurių nominalas, medžiagos sudėtis ir kilmės šalis yra tie patys.

I.13.

Unikalus kultūros vertybės identifikavimo kodas

ICG sistemoje kiekvienai kultūros vertybei suteiktas unikalus raidinis skaitmeninis kodas.

I.14.

TARIC kodas

Nurodykite atitinkamą importuojamos kultūros vertybės TARIC klasifikavimo kodą.

I.15.

Kultūros vertybės aprašymas

Pateikite šią informaciją apie kultūros vertybę:

| — | Kultūros vertybės rūšis: nurodykite jos rūšį, pvz., skulptūra, paveikslas, knyga ir kt. |
| --- | --- |

—

Kultūros vertybės rūšis: nurodykite jos rūšį, pvz., skulptūra, paveikslas, knyga ir kt.

| — | Medžiagos: nurodykite, iš kokių medžiagų sukurta kultūros vertybė. |
| --- | --- |

—

Medžiagos: nurodykite, iš kokių medžiagų sukurta kultūros vertybė.

| — | Technika (-os): nurodykite, kokia (-iomis) technika (-omis) sukurta kultūros vertybė. |
| --- | --- |

—

Technika (-os): nurodykite, kokia (-iomis) technika (-omis) sukurta kultūros vertybė.

| — | Kultūros vertybės pavadinimas: nurodykite kultūros vertybės pavadinimą, kuriuo ji žinoma (jei pavadinimas yra žinomas). |
| --- | --- |

—

Kultūros vertybės pavadinimas: nurodykite kultūros vertybės pavadinimą, kuriuo ji žinoma (jei pavadinimas yra žinomas).

| — | Dalykas: nurodykite kultūros vertybės dalyką / žanrą / temą. |
| --- | --- |

—

Dalykas: nurodykite kultūros vertybės dalyką / žanrą / temą.

| — | Sukūrimo data: jeigu Reglamento (ES) 2019/880 priedo B dalyje išvardytų kategorijų kultūros vertybių tiksli sukūrimo data nėra žinoma, nurodykite šimtmetį ir jo dalį (pirmasis ketvirtis, pirmoji pusė) arba tūkstantmetį.






  — | Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalyje išvardytoms antikvarinėms vertybėms, kurioms nepakanka nurodyti šimtmečio, nurodykite metus, bent apytiksliai (pavyzdžiui, apie 1790 m., maždaug 1660 m.). |
| --- | --- | --- |

—

Sukūrimo data: jeigu Reglamento (ES) 2019/880 priedo B dalyje išvardytų kategorijų kultūros vertybių tiksli sukūrimo data nėra žinoma, nurodykite šimtmetį ir jo dalį (pirmasis ketvirtis, pirmoji pusė) arba tūkstantmetį.

—

Reglamento (ES) 2019/880 priedo C dalyje išvardytoms antikvarinėms vertybėms, kurioms nepakanka nurodyti šimtmečio, nurodykite metus, bent apytiksliai (pavyzdžiui, apie 1790 m., maždaug 1660 m.).

| — | Jei tai rinkiniai (archyvai ir bibliotekos), nurodykite anksčiausias ir vėliausias datas. |
| --- | --- |

—

Jei tai rinkiniai (archyvai ir bibliotekos), nurodykite anksčiausias ir vėliausias datas.

| — | Jei tai paleontologinės reikšmės kultūros vertybės, nurodykite geologinę erą. |
| --- | --- |

—

Jei tai paleontologinės reikšmės kultūros vertybės, nurodykite geologinę erą.

| — | Autorius: nurodykite kultūros vertybės autorių. Jeigu autorius nežinomas, nurodykite „Nežinoma“. |
| --- | --- |

—

Autorius: nurodykite kultūros vertybės autorių. Jeigu autorius nežinomas, nurodykite „Nežinoma“.

| — | Kilmė: nurodykite kultūrinės vertybės istorinę kilmę, pvz., statula iš Mesopotamijos regiono galėtų būti pažymėta „Babilonas, Achemenidų imperija“. |
| --- | --- |

—

Kilmė: nurodykite kultūrinės vertybės istorinę kilmę, pvz., statula iš Mesopotamijos regiono galėtų būti pažymėta „Babilonas, Achemenidų imperija“.

| — | Aprašymas: trumpas kultūrinės vertybės aprašymas, įskaitant bet kokią papildomą informaciją. |
| --- | --- |

—

Aprašymas: trumpas kultūrinės vertybės aprašymas, įskaitant bet kokią papildomą informaciją.

| — | Muitinė vertė: importo licencijose ir importuotojo patvirtinimuose nurodykite kultūros vertybės muitinę vertę. |
| --- | --- |

—

Muitinė vertė: importo licencijose ir importuotojo patvirtinimuose nurodykite kultūros vertybės muitinę vertę.

I.16.

Nuotraukos ir matmenys

Pateikite kultūros vertybės nuotraukų:

| — | kai tinkama, trijų ketvirčių rakursu (trimačių objektų), |
| --- | --- |

—

kai tinkama, trijų ketvirčių rakursu (trimačių objektų),

| — | priekio, |
| --- | --- |

—

priekio,

| — | kai tinkama, kairės pusės (trimačių objektų), |
| --- | --- |

—

kai tinkama, kairės pusės (trimačių objektų),

| — | kai tinkama, dešinės pusės (trimačių objektų), |
| --- | --- |

—

kai tinkama, dešinės pusės (trimačių objektų),

| — | galo, |
| --- | --- |

—

galo,

| — | kai tinkama, viršaus (trimačių objektų), |
| --- | --- |

—

kai tinkama, viršaus (trimačių objektų),

| — | kai tinkama, apačios (trimačių objektų). |
| --- | --- |

—

kai tinkama, apačios (trimačių objektų).

Jeigu kultūros vertybės turi skiriamųjų požymių, pateikite to skiriamojo požymio nuotrauką ir jo tekstinį aprašymą.

Jeigu kultūros vertybės turi žymių, pateikite tos žymės nuotrauką ir jos tekstinį aprašymą.

Jeigu kultūros vertybės turi įrašų, pateikite to įrašo nuotrauką, jo tekstą originalo kalba, ir, jei įmanoma, vertimą.

Matmenys:

nurodykite kultūros vertybės svorį, formą ir matmenis. Jeigu tai monetos, taip pat nurodykite jų vienetų skaičių, kuris gali būti įtrauktas į vieną importuotojo patvirtinimą.

I.17.

Patvirtinamieji dokumentai*

Naudodamiesi šiuo langeliu į ICG sistemą įkelkite patvirtinamuosius dokumentus.

I.18.

Prekių turėtojas

Nurodykite prekių turėtojo pavadinimą, adresą, šalį, ISO dviraidį šalies kodą ir EORI kodą.

I.19.

Kultūros vertybių savininkas*

Nurodykite kultūros vertybių savininko pavadinimą, adresą, šalį ir ISO dviraidį šalies kodą.

I.20.

Prekių turėtojo deklaracija

Importo licencijoms ir importuotojo patvirtinimui

„Suvokdamas įstatymų nustatytą atsakomybę už melagingos informacijos pateikimą, pareiškiu, kad visa pateikta informacija yra tiksli, išsami ir teisinga, ir kad, kiek man žinoma, kultūros vertybė, kurią ketinu importuoti į Europos Sąjungą, buvo eksportuota pagal <I.11 langelyje nurodyta suinteresuotoji šalis> įstatymus ir kitus teisės aktus“.

Importuotojo patvirtinimui:

nurodykite, jei suinteresuotoji šalis reikalauja licencijos, leidimo arba kitos rūšies leidimo atitinkamai kultūros vertybei teisėtai eksportuoti iš savo teritorijos ir, jei taip, nurodykite, ar turite tokį dokumentą.

Importo licencijai:

nurodykite, jei suinteresuotoji šalis reikalauja licencijos, leidimo arba kitos rūšies leidimo atitinkamai kultūros vertybei teisėtai eksportuoti iš savo teritorijos ir, jei taip, įkelkite atitinkamą dokumentą.

Deklaracija pasirašoma prekių turėtojo elektroniniu parašu, pažymima ICG sistemos datos žyma ir elektroniniu būdu patvirtinama šios sistemos pažangiuoju arba kvalifikuotu elektroniniu spaudu.

I.21.

Atsakymas į prašymą (-us) pateikti papildomos informacijos*

Tik importo licencijai: privaloma tuo atveju, jeigu kompetentinga viešoji institucija II.1 langelyje paprašo pateikti papildomos informacijos.

Nurodykite, kokia informacija buvo pateikta atsakyme į kompetentingos viešosios institucijos prašymą pateikti papildomos informacijos.

Užpildžius šį langelį licencija turi būti pasirašyta iš naujo.

II DALIS

Kompetentinga viešoji institucija

II.1.

Prašymas pateikti papildomos informacijos*

Galioja tik importo licencijai.

Šiame langelyje kompetentinga viešoji institucija gali paprašyti pareiškėjo / prekių turėtojo pateikti papildomos informacijos.

II.2.

Sprendimas dėl importo licencijos prašymo

Galioja tik importo licencijai.

Nurodykite, ar importo licencija suteikta, ar ne.

Jeigu importo licencijos prašymas atmestas, nurodykite atmetimo motyvus, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2019/880 4 straipsnio 7 dalyje.

II.3.

Elektroninis parašas ir elektroninis spaudas

Galioja tik importo licencijai.

I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos leidimus suteikiančio pareigūno elektroninis parašas

I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

ICG sistemos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

Elektroninė laiko žyma

AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

| (1) | Tikrinant kultūros vertybės kilmę, atsižvelgiama į tai, ar prašymą pateikęs asmuo atliko išsamų patikrinimą, konkrečiau, ar įsigydamas objektus jis buvo pakankamai rūpestingas ir apdairus. Atsižvelgiama ne tik į tai, ar turimi tinkami sertifikatai ar dokumentai, bet ir į šiuos aspektus: sandorio šalių pobūdį, sumokėtą ar deklaruotą kainą, su eksporto šalimi ar konkrečia vertybių kategorija susijusią riziką, taip pat į tai, ar prašymą pateikęs asmuo patikrino prieinamą pavogtų kultūros objektų registrą ir bet kokią kitą susijusią informaciją, kurią jis būtų galėjęs pagrįstai gauti, arba ar jis ėmėsi bet kokių kitų veiksmų, kurių tokiomis aplinkybėmis būtų ėmęsis apdairus asmuo. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pakankamu kultūros vertybės kilmės arba istorijos įrodymu gali būti laikomas eksperto vertinimas, t. y. pripažinto nepriklausomo eksperto (pavyzdžiui, universiteto ar mokslinių tyrimų instituto nario, teismo konsultanto arba teismo proceso pripažinto konsultanto arba patvirtinto ar pripažinto eksperto) pateikiamas pagrįstas kilmės nustatymas, su sąlyga, kad nėra numanomo interesų konflikto. Gali būti atsižvelgiama į trečiųjų asmenų, kaip antai eksportuotojo ar pardavėjo, priesaika patvirtintą pareiškimą ar panašią pasirašytą deklaraciją, parengtą pagal trečiosios šalies teisės aktus, jeigu ji yra patvirtinama kitų rūšių įrodymais, o pasirašęs asmuo žino apie melagingo pareiškimo pasekmes. Bet kuriuo atveju, pateiktus įrodymus kompetentingos viešosios institucijos turėtų vertinti savo nuožiūra ir pačios spręsti dėl jų svarbos, kiekvienu atveju atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes ir į numanomą neteisėtos prekybos riziką. |
| --- | --- |

(2)

---

II PRIEDAS

Importo licencijos ir importuotojo patvirtinimo šablonai

| Pastaba. | Šablono langelių seka ir šių langelių dydis bei forma yra orientaciniai.









  KULTŪROS VERTYBIŲ IMPORTO LICENCIJA |
| --- | --- |
| I.1. | Nuorodos numeris |

Pastaba.

KULTŪROS VERTYBIŲ IMPORTO LICENCIJA

I.1.

| I.2. | Statusas |
| --- | --- |

I.2.

| I.3. | QR KODAS |
| --- | --- |

I.3.

| I.4. | Nacionalinė nuoroda |
| --- | --- |

I.4.

| I.5. | Vidaus nuoroda |
| --- | --- |

I.5.

| I.6. | Importo šalis ir kompetentinga viešoji institucija |
| --- | --- |

I.6.

| I.10. | Nuorodos į kitus dokumentus: |
| --- | --- |

I.10.

| I.11. | Suinteresuotoji šalis: |
| --- | --- |

I.11.

KULTŪROS VERTYBĖS APRAŠYMAS

| I.12. | Kultūros vertybės kategorija pagal Reglamento (ES) 2019/880 priedo B dalį: |
| --- | --- |

I.12.

Kultūros vertybės kategorija pagal Reglamento (ES) 2019/880 priedo B dalį:

☐ c kategorija

☐ d kategorija

| I.13. | Unikalus kultūros vertybės identifikavimo kodas |
| --- | --- |

I.13.

| I.14. | TARIC kodas: |
| --- | --- |

I.14.

| I.15. | Kultūros vertybės (-ių) aprašymas |
| --- | --- |

I.15.

Kultūros vertybės rūšis:

Medžiagos:

Technika (-os):

Kultūros vertybės pavadinimas:

Dalykas:

Sukūrimo data:

Autorius:

Kilmė:

Aprašymas:

Muitinė vertė:

| I.16. | Nuotraukos ir matmenys |
| --- | --- |

I.16.

Nuotrauka (trijų ketvirčių rakursu)

Matmenys (turi atitikti nuotraukas)

Nuotrauka (priekis)

Nuotrauka (kairė)

Nuotrauka (dešinė)

Nuotrauka (galas)

Nuotrauka (viršus)

Nuotrauka (apačia)

Nuotrauka (-os) (papildoma (-os))

Matmenys (turi atitikti nuotraukas)

Nuotrauka (-os) (žymės)

Žymės rūšis:

Nuotrauka (-os) (skiriamieji požymiai)

Skiriamojo požymio rūšis:

Aprašymas:

Nuotrauka (-os) (įrašai)

Originalus tekstas:

Vertimas:

| I.17. | Patvirtinamieji dokumentai: |
| --- | --- |

I.17.

| I.18. | Prekių turėtojas:
  Pavadinimas:
  Gatvė ir namo numeris:
  Miestas:
  Pašto kodas:
  Šalis:
  EORI kodas: |
| --- | --- |

I.18.

Pavadinimas:

Gatvė ir namo numeris:

Miestas:

Pašto kodas:

Šalis:

EORI kodas:

| I.19. | Kultūros vertybių savininkas:
  Pavadinimas:
  Gatvė ir namo numeris:
  Miestas:
  Pašto kodas:
  Šalis: |
| --- | --- |

I.19.

Pavadinimas:

Gatvė ir namo numeris:

Miestas:

Pašto kodas:

Šalis:

| I.20. | Deklaracija:

  Suvokdamas įstatymų nustatytą atsakomybę už melagingos informacijos pateikimą, pareiškiu, kad visa pateikta informacija yra tiksli, išsami ir teisinga, ir kad, kiek man žinoma, kultūros vertybė, kurią ketinu importuoti į Europos Sąjungą, buvo eksportuota pagal ..............................įstatymus ir kitus teisės aktus,

  ...įstatymus ir kitus teisės aktus,







  ☐ | ir ši šalis nereikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo. |
| --- | --- | --- |

I.20.

Suvokdamas įstatymų nustatytą atsakomybę už melagingos informacijos pateikimą, pareiškiu, kad visa pateikta informacija yra tiksli, išsami ir teisinga, ir kad, kiek man žinoma, kultūros vertybė, kurią ketinu importuoti į Europos Sąjungą, buvo eksportuota pagal ..............................įstatymus ir kitus teisės aktus,

...įstatymus ir kitus teisės aktus,

☐

ir ši šalis nereikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo.

| ☐ | ir ši šalis reikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo, |
| --- | --- |

☐

ir ši šalis reikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo,

kurią / kurį aš įkėliau į ICG sistemą.

kurios / kurio aš neįkėliau į ICG sistemą.

Prekių turėtojo elektroninis parašas

ICG sistemos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

Data (laiko žyma)

| I.21. | Atsakymas į prašymą (-us) pateikti papildomos informacijos |
| --- | --- |

I.21.

II DALIS

Kompetentinga viešoji institucija

| II.1. | Prašymas pateikti papildomos informacijos |
| --- | --- |

II.1.

| II.2. | Sprendimas dėl importo licencijos prašymo |
| --- | --- |

II.2.

| II.3. | Elektroninis parašas ir elektroninis spaudas
  I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos leidimus suteikiančio pareigūno elektroninis parašas
  I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas
  ICG sistemos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas |
| --- | --- |

II.3.

I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos leidimus suteikiančio pareigūno elektroninis parašas

I.6 langelyje nurodytos kompetentingos viešosios institucijos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

ICG sistemos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

| KULTŪROS VERTYBIŲ IMPORTUOTOJO PATVIRTINIMAS |
| --- |
| I.1 | Nuorodos numeris |

KULTŪROS VERTYBIŲ IMPORTUOTOJO PATVIRTINIMAS

I.1

| I.2 | Statusas |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | QR KODAS |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | Nacionalinė nuoroda |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | Vidaus nuoroda |
| --- | --- |

I.5

| I.6 | Importo šalis ir kompetentinga viešoji institucija |
| --- | --- |

I.6

| I.7 | Nukrypti leidžiančios nuostatos:
  ☐ Komercinė menų mugė |
| --- | --- |

I.7

Nukrypti leidžiančios nuostatos:

☐ Komercinė menų mugė

| I.8 | Paskirties valstybė narė: |
| --- | --- |

I.8

| I.9 | Laikinojo įvežimo procedūros, kurią leista taikyti, trukmė: |
| --- | --- |

I.9

| I.10 | Nuorodos į kitus dokumentus: |
| --- | --- |

I.10

| I.11 | Suinteresuotoji šalis: |
| --- | --- |

I.11

KULTŪROS VERTYBĖS APRAŠYMAS

| I.12 | Kultūros vertybės kategorija pagal Reglamentą (ES) 2019/880: |
| --- | --- |

I.12

Kultūros vertybės kategorija pagal Reglamentą (ES) 2019/880:

☐B dalyje

nurodytos kategorijos

☐C dalyje

nurodytos kategorijos

| I.13 | Unikalus kultūros vertybės identifikavimo kodas |
| --- | --- |

I.13

| I.14 | TARIC kodas: |
| --- | --- |

I.14

| I.15 | Kultūros vertybės (-ių) aprašymas |
| --- | --- |

I.15

Kultūros vertybės rūšis:

Medžiagos:

Technika (-os):

Kultūros vertybės pavadinimas:

Dalykas:

Sukūrimo data:

Autorius:

Kilmė:

Aprašymas:

Muitinė vertė:

| I.16 | Nuotraukos ir matmenys |
| --- | --- |

I.16

Nuotrauka (trijų ketvirčių rakursu)

Matmenys (turi atitikti nuotraukas)

Nuotrauka (priekis)

Nuotrauka (kairė)

Nuotrauka (dešinė)

Nuotrauka (galas)

Nuotrauka (viršus)

Nuotrauka (apačia)

Nuotrauka (-os) (papildoma (-os))

Matmenys (turi atitikti nuotraukas)

Nuotrauka (-os) (žymės)

Žymės rūšis:

Nuotrauka (-os) (skiriamieji požymiai)

Skiriamojo požymio rūšis:

Aprašymas:

Nuotrauka (-os) (įrašai)

Originalus tekstas:

Vertimas:

| I.17 | Patvirtinamieji dokumentai: |
| --- | --- |

I.17

| I.18 | Prekių turėtojas:
  Pavadinimas:
  Gatvė ir namo numeris:
  Miestas:
  Pašto kodas:
  Šalis:
  EORI kodas: |
| --- | --- |

I.18

Pavadinimas:

Gatvė ir namo numeris:

Miestas:

Pašto kodas:

Šalis:

EORI kodas:

| I.19 | Kultūros vertybių savininkas:
  Pavadinimas:
  Gatvė ir namo numeris:
  Miestas:
  Pašto kodas:
  Šalis: |
| --- | --- |

I.19

Pavadinimas:

Gatvė ir namo numeris:

Miestas:

Pašto kodas:

Šalis:

| I.20 | Deklaracija:
  Suvokdamas įstatymų nustatytą atsakomybę už melagingos informacijos pateikimą, pareiškiu, kad visa pateikta informacija yra tiksli, išsami ir teisinga, ir kad, kiek man žinoma, kultūros vertybė, kurią ketinu importuoti į Europos Sąjungą, buvo eksportuota pagal ... įstatymus ir kitus teisės aktus,






  ☐ | ir ši šalis nereikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo. |
| --- | --- | --- |

I.20

Suvokdamas įstatymų nustatytą atsakomybę už melagingos informacijos pateikimą, pareiškiu, kad visa pateikta informacija yra tiksli, išsami ir teisinga, ir kad, kiek man žinoma, kultūros vertybė, kurią ketinu importuoti į Europos Sąjungą, buvo eksportuota pagal ... įstatymus ir kitus teisės aktus,

☐

ir ši šalis nereikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo.

| ☐ | ir ši šalis reikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo, kurią / kurį aš turiu. |
| --- | --- |

☐

ir ši šalis reikalauja eksporto licencijos / sertifikato / leidimo, kurią / kurį aš turiu.

Prekių turėtojo elektroninis parašas

ICG sistemos pažangusis arba kvalifikuotas elektroninis spaudas

Data (laiko žyma)

---

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/90

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2021/1080

2021 m. birželio 28 d.

kuriuo dėl 16-ojo, 37-ojo ir 41-ojo tarptautinių apskaitos standartų ir 1-ojo, 3-iojo ir 9-ojo tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (2) priimti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2008 m. spalio 15 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1126/2008 (2) priimti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2008 m. spalio 15 d.;

| (2) | 2020 m. gegužės 14 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė kelias nedideles 16-ojo tarptautinio apskaitos standarto (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“, 37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ ir 3-iojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) „Verslo jungimai“ pataisas. Tomis pataisomis pateikiama papildomų paaiškinimų, kad standartai būtų taikomi nuosekliau, arba atnaujinamos nuorodos; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. gegužės 14 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė kelias nedideles 16-ojo tarptautinio apskaitos standarto (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“, 37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ ir 3-iojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) „Verslo jungimai“ pataisas. Tomis pataisomis pateikiama papildomų paaiškinimų, kad standartai būtų taikomi nuosekliau, arba atnaujinamos nuorodos;

| (3) | 2020 m. gegužės 14 d. TASV, vykdydama reguliaraus tobulinimo procesą, taip pat paskelbė 2018–2020 m. ciklo metinius TFAS patobulinimus. Metiniais patobulinimais siekiama racionalizuoti ir patikslinti esamus standartus. Metinių patobulinimų tikslas – spręsti neskubius, tačiau būtinus klausimus, kuriuos TASV aptarė per projektų ciklą ir kurie susiję su tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų nenuoseklumu arba atvejais, kai reikia patikslinti formuluotes. Metiniai patobulinimai apima 41-ojo TAS „Žemės ūkis“, 1-ojo TFAS „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“ ir 9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisas; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. gegužės 14 d. TASV, vykdydama reguliaraus tobulinimo procesą, taip pat paskelbė 2018–2020 m. ciklo metinius TFAS patobulinimus. Metiniais patobulinimais siekiama racionalizuoti ir patikslinti esamus standartus. Metinių patobulinimų tikslas – spręsti neskubius, tačiau būtinus klausimus, kuriuos TASV aptarė per projektų ciklą ir kurie susiję su tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų nenuoseklumu arba atvejais, kai reikia patikslinti formuluotes. Metiniai patobulinimai apima 41-ojo TAS „Žemės ūkis“, 1-ojo TFAS „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“ ir 9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisas;

| (4) | pasikonsultavusi su Europos finansinės atskaitomybės patariamąja grupe Komisija daro išvadą, kad 16-ojo TAS „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“, 37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“, 41-ojo TAS „Žemės ūkis“, 1-ojo TFAS „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“, 3-iojo TFAS „Verslo jungimai“ ir 9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus priėmimo kriterijus; |
| --- | --- |

(4)

pasikonsultavusi su Europos finansinės atskaitomybės patariamąja grupe Komisija daro išvadą, kad 16-ojo TAS „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“, 37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“, 41-ojo TAS „Žemės ūkis“, 1-ojo TFAS „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“, 3-iojo TFAS „Verslo jungimai“ ir 9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisos atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus priėmimo kriterijus;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1126/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1126/2008 priedas iš dalies keičiamas taip:

| a) | 16-asis tarptautinis apskaitos standartas (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

a)

16-asis tarptautinis apskaitos standartas (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| b) | 37-asis TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

b)

37-asis TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| c) | 41-asis TAS „Žemės ūkis“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

c)

41-asis TAS „Žemės ūkis“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| d) | 1-asis tarptautinis finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

d)

1-asis tarptautinis finansinės atskaitomybės standartas (TFAS) „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| e) | 3-iasis TFAS „Verslo jungimai“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

e)

3-iasis TFAS „Verslo jungimai“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| f) | 9-asis TFAS „Finansinės priemonės“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede. |
| --- | --- |

f)

9-asis TFAS „Finansinės priemonės“ iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Visos įmonės 1 straipsnyje nurodytas pataisas taiko ne vėliau kaip nuo pirmų savo finansinių metų, prasidedančių 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau, pradžios.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (OL L 320, 2008 11 29, p. 1).

2

---

PRIEDAS

16-ojo TAS „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ pataisos

37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ pataisos

3-iojo TFAS „Verslo jungimai“ pataisos

2018–2020 m. ciklo TFAS metiniai patobulinimai

16-ojo TAS „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ pataisos

Taisomi 17 ir 74 straipsniai, įterpiami 20A, 74A, 80D ir 81N straipsniai. 74 straipsnio d punkte pateikti reikalavimai nebuvo pakeisti, bet perkelti į 74A straipsnio a punktą.

VERTINIMAS PRIPAŽINIMO METU

...

Savikainos elementai

...

| 17. | Tiesiogiai priskirtinų išlaidų pavyzdžiai yra:
  ...






  e) | išlaidos, skirtos testavimui, ar turtas tinkamai veikia (t. y. įvertinimui, ar techninė ir fizinė turto kokybė yra tokia, kad jį galima naudoti prekėms gaminti arba paslaugoms teikti, nuomoti kitiems arba naudoti administraciniais tikslais); ir
  ... |
| --- | --- | --- |

17.

...

e)

išlaidos, skirtos testavimui, ar turtas tinkamai veikia (t. y. įvertinimui, ar techninė ir fizinė turto kokybė yra tokia, kad jį galima naudoti prekėms gaminti arba paslaugoms teikti, nuomoti kitiems arba naudoti administraciniais tikslais); ir

...

...

| 20A | Gabenant nekilnojamąjį turtą, įrangą ir įrengimus į vietą ir užtikrinant, kad jie būtų tokios būklės, kad juos būtų galima naudoti vadovybės numatytu būdu, gali būti sukurti tam tikri objektai (kaip antai, pavyzdžiai, pagaminti testuojant, ar turtas veikia tinkamai). Pajamas iš tokių objektų pardavimo ir tų objektų savikainą ūkio subjektas pagal taikomus standartus pripažįsta pelnu arba nuostoliais. Tų objektų savikainą ūkio subjektas vertina taikydamas 2-ojo TAS vertinimo reikalavimus.
  ... |
| --- | --- |

20A

...

ATSKLEIDIMAS

...

| 74. | Finansinėse ataskaitose taip pat turi būti pateikiama:

  ...






  b) | išlaidų suma, pripažinta nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų balansine verte šio turto statybos (gamybos) metu; ir |
| --- | --- | --- |

74.

...

b)

išlaidų suma, pripažinta nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų balansine verte šio turto statybos (gamybos) metu; ir

| c) | sutartinių įsipareigojimų dėl nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimo suma. |
| --- | --- |

c)

sutartinių įsipareigojimų dėl nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimo suma.

| 74A | Jei bendrųjų pajamų ataskaitoje nepateikiama atskirai, finansinėse ataskaitose taip pat nurodoma:







  a) | iš trečiųjų šalių gautinų kompensacijų dėl nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų vertės sumažėjimo, praradimo ar perdavimo suma, kuri įtraukta į pelną arba nuostolius, ir |
| --- | --- | --- |

74A

a)

iš trečiųjų šalių gautinų kompensacijų dėl nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų vertės sumažėjimo, praradimo ar perdavimo suma, kuri įtraukta į pelną arba nuostolius, ir

| b) | pajamų ir sąnaudų, pagal 20A straipsnį įtrauktų į pelną arba nuostolius, sumos, susijusios su sukurtais objektais, kurie nėra ūkio subjekto įprastinės veiklos produkcija, ir į kurią (-ias) bendrųjų pajamų ataskaitos straipsnio (-ių) eilutę (-es) įtraukiamos tokios pajamos ir sąnaudos. |
| --- | --- |

b)

pajamų ir sąnaudų, pagal 20A straipsnį įtrauktų į pelną arba nuostolius, sumos, susijusios su sukurtais objektais, kurie nėra ūkio subjekto įprastinės veiklos produkcija, ir į kurią (-ias) bendrųjų pajamų ataskaitos straipsnio (-ių) eilutę (-es) įtraukiamos tokios pajamos ir sąnaudos.

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

...

| 80D | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtu dokumentu „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai. Pajamos, gautos iki numatyto naudojimo“ pakeisti 17 ir 74 straipsniai ir įterpti 20A ir 74A straipsniai. Ūkio subjektas tas pataisas turi taikyti retrospektyviai, tačiau tik nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų objektams, kurie yra atgabenti į vietą ir yra tokios būklės, kad juos būtų galima naudoti vadovybės numatytu būdu anksčiausio finansinėse ataskaitose pateikto laikotarpio, kuriuo ūkio subjektas pataisas taiko pirmą kartą, pradžioje ar vėliau. Ūkio subjektas turi pripažinti sukauptą šių pataisų taikymo pirmą kartą poveikį kaip nepaskirstytojo pelno (ar atitinkamai kito nuosavybės komponento) pradinio likučio to anksčiausio pateikiamo laikotarpio pradžioje koregavimą. |
| --- | --- |

80D

Įsigaliojimo data

...

| 81N | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtu dokumentu „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai. Pajamos, gautos iki numatyto naudojimo“ pakeisti 17 ir 74 straipsniai ir įterpti 20A, 74A ir 80D straipsniai. Ūkio subjektas tas pataisas turi taikyti 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau prasidedantiems metiniams ataskaitiniams laikotarpiams. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas tas pataisas taiko ankstesniam ataskaitiniam laikotarpiui, jis turi atskleisti tą faktą. |
| --- | --- |

81N

37-ojo TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ pataisos

Įterpiami 68A, 94A ir 105 straipsniai ir taisomas 69 straipsnis. 68 straipsnis nekeičiamas, bet įtraukiamas dėl patogumo.

PRIPAŽINIMO IR VERTINIMO TAISYKLIŲ TAIKYMAS

...

Nuostolingos sutartys

...

| 68. | Šiame standarte nuostolingos sutartys apibrėžiamos kaip sutartys, pagal kurias prievolių vykdymo neišvengiamos išlaidos viršija tikėtiną ekonominę naudą. Sutarties neišvengiamos išlaidos atspindi mažiausias grynąsias sutarties nutraukimo išlaidas, kurios yra mažesnės už sutarties užbaigimo išlaidas ir bet kokią kompensaciją arba baudas, skiriamas jos neįvykdžius. |
| --- | --- |

68.

| 68A | Sutarties vykdymo išlaidos apima tiesiogiai su sutartimi susijusias išlaidas. Tiesiogiai su sutartimi susijusias išlaidas sudaro:






  a) | papildomos išlaidos, susijusios su tos sutarties vykdymu, pavyzdžiui, tiesioginio darbo ir medžiagų išlaidos, ir |
| --- | --- | --- |

68A

a)

papildomos išlaidos, susijusios su tos sutarties vykdymu, pavyzdžiui, tiesioginio darbo ir medžiagų išlaidos, ir

| b) | paskirstytos kitos išlaidos, tiesiogiai susijusios su sutarčių vykdymu, pavyzdžiui, paskirstytos nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų, naudojamų vykdant tą sutartį, nusidėvėjimo sąnaudos. |
| --- | --- |

b)

paskirstytos kitos išlaidos, tiesiogiai susijusios su sutarčių vykdymu, pavyzdžiui, paskirstytos nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų, naudojamų vykdant tą sutartį, nusidėvėjimo sąnaudos.

| 69. | Ūkio subjektas pripažįsta bet kokį nuostolingą sutartį įgyvendinant naudoto turto vertės sumažėjimo nuostolį (žr. 36-ąjį TAS), po to sudaro atskirą atidėjinį.
  ... |
| --- | --- |

69.

...

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

...

| 94A | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtu dokumentu „Nuostolingos sutartys. Sutarties vykdymo išlaidos“ įterptas 68A straipsnis ir pataisytas 69 straipsnis. Ūkio subjektas tas pataisas turi taikyti sutartims, kurių visų įsipareigojimų jis dar nėra įvykdęs metinio ataskaitinio laikotarpio, kuriuo jis pirmą kartą taiko pataisas, pradžioje (taikymo pirmą kartą data). Lyginamosios informacijos ūkio subjektas tikslinti neturi. Vietoj to ūkio subjektas turi pripažinti sukauptą šių pataisų taikymo pirmą kartą poveikį kaip nepaskirstytojo pelno ar atitinkamai kito nuosavybės komponento pradinio likučio taikymo pirmą kartą datą koregavimą. |
| --- | --- |

94A

ĮSIGALIOJIMO DATA

...

| 105. | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtu dokumentu „Nuostolingos sutartys. Sutarties vykdymo išlaidos“ įterpti 68A ir 94A straipsniai ir pataisytas 69 straipsnis. Ūkio subjektas tas pataisas turi taikyti 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau prasidedantiems metiniams ataskaitiniams laikotarpiams. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas tas pataisas taiko ankstesniam ataskaitiniam laikotarpiui, jis turi atskleisti tą faktą. |
| --- | --- |

105.

3-iojo TFAS „Verslo jungimai“ pataisos

Taisomas 11 straipsnis, o 11 straipsnio išnaša „Finansinių ataskaitų rengimo ir pateikimo pagrindai“ išbraukiama. Taisomi 14, 21, 22 ir 23 straipsniai ir įterpiami 21A, 21B, 21C, 23A ir 64Q straipsniai. Prieš 21A straipsnį įterpiama antraštė ir taisomos po 21 straipsniu ir prieš 22 straipsnį esančios antraštės. 10 straipsnis nekeičiamas, bet įtraukiamas dėl patogumo.

ĮSIGIJIMO METODAS

...

Identifikuojamo įsigyto turto, prisiimtų įsipareigojimų ir visų nekontroliuojamų dalių įsigyjamame ūkio subjekte pripažinimas ir įvertinimas

Pripažinimo principas

| 10. | Įsigijimo datą įsigyjantis ūkio subjektas turi pripažinti, atskirai nuo prestižo, identifikuojamą įsigytą turtą, prisiimtus įsipareigojimus ir visas įsigyjamo ūkio subjekto nekontroliuojamas dalis. Identifikuojamam įsigytam turtui ir prisiimtiems įsipareigojimams taikomos 11 ir 12 straipsniuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

10.

Pripažinimo sąlygos

| 11. | Kad galėtų būti pripažinti taikant įsigijimo metodą, identifikuojamas įsigytas turtas ir prisiimti įsipareigojimai įsigijimo datą turi atitikti turto ir įsipareigojimų apibrėžtis, pateiktas „Konceptualiuosiuose finansinės atskaitomybės pagrinduose“. Pavyzdžiui, išlaidos, kurių įsigyjantis ūkio subjektas tikisi, bet nėra įpareigotas ateityje padengti dėl savo plano pasitraukti iš įsigyjamo ūkio subjekto vykdomos veiklos arba nutraukti darbo santykius su įsigyjamo ūkio subjekto darbuotojais ar perkelti juos į kitą vietą, įsigijimo datą nėra įsipareigojimai. Todėl įsigyjantis ūkio subjektas nepripažįsta šių išlaidų kaip įsigijimo metodo taikymo dalies. Tačiau įsigyjantis ūkio subjektas pripažįsta tas išlaidas savo finansinėse ataskaitose, kurios parengiamos po susijungimo, pagal kitus TFAS.
  ... |
| --- | --- |

11.

...

| 14. | B31–B40 straipsniuose pateikiami nurodymai dėl nematerialiojo turto pripažinimo. 21A–28B straipsniuose nustatyti identifikuojamo turto ir įsipareigojimų tipai, apimantys objektus, kuriems šiame TFAS numatytos pripažinimo principo ir sąlygų ribotos išimtys.
  ... |
| --- | --- |

14.

...

Pripažinimo arba vertinimo principų išimtys

| 21. | Šiame TFAS pateikiamos ribotos pripažinimo ir vertinimo principų išimtys. 21A–31A straipsniuose nustatytas tam tikras turtas ir įsipareigojimai, kuriems taikomos išimtys, ir tų išimčių pobūdis. Įsigyjantis ūkio subjektas turi apskaityti tą turtą ir įsipareigojimus, laikydamasis 21A–31A straipsnių reikalavimų, pagal kuriuos kai kuris turtas ir įsipareigojimai:






  a) | pripažįstami arba taikant pripažinimo sąlygas kartu su 11 ir 12 straipsnių sąlygomis, arba taikant kitų TFAS reikalavimus, kurie skiriasi nuo taikomo pripažinimo principo ir sąlygų; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

pripažįstami arba taikant pripažinimo sąlygas kartu su 11 ir 12 straipsnių sąlygomis, arba taikant kitų TFAS reikalavimus, kurie skiriasi nuo taikomo pripažinimo principo ir sąlygų;

| b) | vertinami kita suma nei jų tikrosios vertės įsigijimo datą. |
| --- | --- |

b)

vertinami kita suma nei jų tikrosios vertės įsigijimo datą.

Pripažinimo principo išimtys

Įsipareigojimai ir neapibrėžtieji įsipareigojimai, kuriems taikomas 37-asis TAS arba TFAAK 21-asis aiškinimas

| 21A | 21B straipsnis taikomas įsipareigojimams ir neapibrėžtiesiems įsipareigojimams, kuriems būtų taikomas 37-asis TAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ arba TFAAK 21-asis aiškinimas „Mokesčiai“, jeigu jie būtų prisiimti atskirai, o ne jungiant verslą. |
| --- | --- |

21A

| 21B | „Konceptualiuosiuose finansinės atskaitomybės pagrinduose“ įsipareigojimas apibrėžiamas kaip dabartinė ūkio subjekto prievolė, atsirandanti dėl praeities įvykių, pervesti ekonominį išteklių. Atidėjiniui arba neapibrėžtajam įsipareigojimui, kuriam būtų taikomas 37-asis TAS, įsigyjantis ūkio subjektas turi taikyti 37-ojo TAS 15–22 straipsnius, kad nustatytų, ar įsigijimo datą esama dabartinio įsipareigojimo dėl praeities įvykių. Mokesčiui, kuris patektų į TFAAK 21-ojo aiškinimo taikymo sritį, įsigyjantis ūkio subjektas turi taikyti TFAAK 21-ąjį aiškinimą, kad nustatytų, ar įpareigojantis įvykis, dėl kurio atsiranda įsipareigojimas sumokėti mokestį, įvyko iki įsigijimo datos. |
| --- | --- |

21B

| 21C | Dabartinė prievolė, nustatyta pagal 21B straipsnį, gali atitikti 22 straipsnio b punkte pateiktą neapibrėžtojo įsipareigojimo apibrėžtį. Jei taip, tam neapibrėžtajam įsipareigojimui taikomas 23 straipsnis. |
| --- | --- |

21C

Neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas

| 22. | 37-asis TAS neapibrėžtuosius įsipareigojimus apibrėžia kaip:






  a) | dėl praeities įvykių galinčią atsirasti prievolę, kurios buvimą patvirtins tik vienas arba daugiau įvyksiančių (arba neįvyksiančių) ne visiškai ūkio subjekto kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių, arba |
| --- | --- | --- |

22.

a)

dėl praeities įvykių galinčią atsirasti prievolę, kurios buvimą patvirtins tik vienas arba daugiau įvyksiančių (arba neįvyksiančių) ne visiškai ūkio subjekto kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių, arba

| b) | dabartinę prievolę, atsirandančią dėl praeities įvykių, bet nepripažįstamą, nes:






  i) | nėra tikėtina, kad šiai prievolei įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai, arba |
| --- | --- | --- |

b)

dabartinę prievolę, atsirandančią dėl praeities įvykių, bet nepripažįstamą, nes:

i)

nėra tikėtina, kad šiai prievolei įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai, arba

| ii) | prievolės suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta. |
| --- | --- |

ii)

prievolės suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

| 23. | Įsigyjantis ūkio subjektas turi pripažinti įsigijimo datą prisiimtus neapibrėžtuosius verslo jungimo įsipareigojimus, jei tai yra dabartinė prievolė, atsirandanti dėl praeities įvykių, ir galima patikimai nustatyti jos tikrąją vertę. Todėl, priešingai 37-ojo TAS 14 straipsnio b punktui, 23, 27, 29 ir 30 straipsniams, įsigyjantis ūkio subjektas pripažįsta prisiimtus neapibrėžtuosius verslo jungimo įsipareigojimus įsigijimo datą, net jei nėra tikėtina, kad šiai prievolei įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai. Šio TFAS 56 straipsnyje pateikiamos vėlesnės neapibrėžtųjų įsipareigojimų apskaitos rekomendacijos. |
| --- | --- |

23.

| 23A | 37-ajame TAS neapibrėžtasis turtas apibrėžiamas kaip dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai ūkio subjekto kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Įsigyjantis ūkio subjektas neturi pripažinti neapibrėžtojo turto įsigijimo datą.
  ... |
| --- | --- |

23A

...

Įsigaliojimo data ir pereinamosios nuostatos

Įsigaliojimo data

...

| 64Q | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtu dokumentu Nuoroda į Konceptualiuosius pagrindus pataisyti 11, 14, 21, 22 ir 23 straipsniai ir įterpti 21A, 21B, 21C ir 23A straipsniai. Tas pataisas ūkio subjektas turi taikyti verslo jungimams, kurių įsigijimo data sutampa su pirmo metinio ataskaitinio laikotarpio, prasidedančio 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau, pradžia arba yra vėlesnė. Leidžiama taikyti anksčiau, jeigu tuo pat metu arba anksčiau ūkio subjektas taip pat taiko visas 2018 m. kovo mėn. paskelbtu dokumentu „TFAS pateikiamų nuorodų į Konceptualiuosius pagrindus pataisos“ padarytas pataisas. |
| --- | --- |

64Q

1-ojo TFAS „Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taikymas pirmą kartą“ pataisa

Įterpiamas 39AG straipsnis, o D priede – D13A straipsnis. Taisomas D1 straipsnio f punktas.

Įsigaliojimo data

...

| 39AG | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtais 2018–2020 m. ciklo TFAS metiniais patobulinimais pataisytas D1 straipsnio f punktas ir įterptas D13A straipsnis. Ūkio subjektas tą pataisą turi taikyti 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau prasidedantiems metiniams ataskaitiniams laikotarpiams. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas pataisą taiko ankstesniam ataskaitiniam laikotarpiui, jis turi atskleisti šį faktą. |
| --- | --- |

39AG

D priedas

Kitų TFAS taikymo išimtys

Šis priedas yra neatskiriama TFAS dalis.

| D1 | Ūkio subjektas gali pasirinkti taikyti vieną ar daugiau iš šių išimčių:
  ...






  f) | sukaupti valiutos kurso pokyčių skirtumai (D12–D13A straipsniai); |
| --- | --- | --- |

D1

...

f)

sukaupti valiutos kurso pokyčių skirtumai (D12–D13A straipsniai);

...

Sukaupti valiutos kursų pokyčių skirtumai

...

| D13A | Užuot taikiusi D12 arba D13 straipsnį, patronuojamoji įmonė, kuri naudojasi D16 straipsnio a punkte numatyta išimtimi, gali nuspręsti savo finansinėse ataskaitose visų užsienyje veikiančių ūkio subjektų sukauptus valiutų kursų pokyčių skirtumus vertinti balansine verte, kuri būtų įtraukta į patronuojančiosios įmonės konsoliduotąsias finansines ataskaitas, remiantis patronuojančiosios įmonės TFAS taikymo pradžios data, jeigu nebuvo jokių koregavimų dėl konsolidavimo procedūrų ir dėl poveikio verslo jungimui, kurio metu patronuojančioji įmonė įsigijo patronuojamąją įmonę. Panašų pasirinkimą turi asocijuotoji arba bendroji įmonė, kuri naudojasi D16 straipsnio a punkte nustatyta išimtimi.
  ... |
| --- | --- |

D13A

...

9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisa

9-ojo TFAS „Finansinės priemonės“ pataisa

Įterpiamas 7.1.9 straipsnis, 7.2.35 straipsnis ir jo antraštė ir B3.3.6A straipsnis. Taisomas B3.3.6 straipsnis. B3.3.6 straipsnyje pateikti reikalavimai nebuvo pakeisti, bet perkelti iš B3.3.6 straipsnio.

7 skyrius. Įsigaliojimo data ir pereinamasis laikotarpis

7 skyrius. Įsigaliojimo data ir pereinamasis laikotarpis

7.1.   Įsigaliojimo data

...

| 7.1.9. | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtais 2018–2020 m. ciklo TFAS metiniais patobulinimais įterpti 7.2.35 ir B3.3.6A straipsniai ir pataisytas B3.3.6 straipsnis. Ūkio subjektas tą pataisą turi taikyti 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau prasidedantiems metiniams ataskaitiniams laikotarpiams. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas pataisą taiko ankstesniam ataskaitiniam laikotarpiui, jis turi atskleisti šį faktą. |
| --- | --- |

7.1.9.

2020 m. gegužės mėn. paskelbtais 2018–2020 m. ciklo TFAS metiniais patobulinimais

7.2.   PEREINAMASIS LAIKOTARPIS

...

Pereinamasis TFAS metinių patobulinimų laikotarpis

Pereinamasis TFAS metinių patobulinimų laikotarpis

| 7.2.35. | Ūkio subjektas turi taikyti 2018–2020 m. ciklo TFAS metinius patobulinimus finansiniams įsipareigojimams, kurie keičiami arba iškeičiami metinio ataskaitinio laikotarpio, kuriuo ūkio subjektas pirmą kartą taiko pataisą, pradžioje arba vėliau. |
| --- | --- |

7.2.35.

Ūkio subjektas turi taikyti 2018–2020 m. ciklo TFAS metinius patobulinimus

B PRIEDAS

Taikymo nuorodos

Šis priedas yra neatskiriama standarto dalis.

...

Pripažinimas ir pripažinimo nutraukimas (3 skyrius)

...

Finansinių įsipareigojimų pripažinimo nutraukimas (3.3 skirsnis)

...

| B3.3.6 | Taikant 3.3.2 straipsnį sąlygos yra iš esmės skirtingos, jei diskontuota pinigų srautų dabartinė vertė pagal naująsias sąlygas, įskaitant visus sumokėtus atlygius, iš kurių atimti visi gauti mokesčiai ir kurie diskontuoti taikant pradinę faktinių palūkanų normą, bent 10 % skiriasi nuo pradinio finansinio įsipareigojimo likusių pinigų srautų diskontuotos dabartinės vertės. Nustatydamas tuos sumokėtus mokesčius, atskaičius gautus mokesčius, skolininkas įtraukia tik tarp skolininko ir skolintojo sumokėtus arba gautus mokesčius, įskaitant kito vardu skolininko arba skolintojo sumokėtus arba gautus mokesčius. |
| --- | --- |

B3.3.6

| B3.3.6A | Jei skolos priemonių mainai arba sąlygų pakeitimas apskaitomas kaip išnykimas, visos patirtos sąnaudos arba sumokėti atlygiai pripažįstami išnykimo pelno arba nuostolio dalimi. Jei mainai arba sąlygų pakeitimas neapskaitomas kaip išnykimas, pagal visas patirtas sąnaudas arba sumokėtus atlygius koreguojama įsipareigojimo balansinė vertė ir šios sąnaudos arba atlygiai amortizuojami per likusį pakeisto įsipareigojimo galiojimo laikotarpį.
  ... |
| --- | --- |

B3.3.6A

...

41-ojo TAS „Žemės ūkis“ pataisa

41-ojo TAS „Žemės ūkis“ pataisa

Taisomas 22 straipsnis ir įterpiamas 65 straipsnis.

PRIPAŽINIMAS IR VERTINIMAS

...

| 22. | Ūkio subjektas neįtraukia jokių pinigų srautų, skirtų turtui finansuoti arba išaugintam biologiniam turtui pakartotinai auginti (pavyzdžiui, miško sodinių persodinimo kaina po sodinių išauginimo).
  ... |
| --- | --- |

22.

Ūkio subjektas neįtraukia jokių pinigų srautų, skirtų turtui finansuoti arba išaugintam biologiniam turtui pakartotinai auginti (pavyzdžiui, miško sodinių persodinimo kaina po sodinių išauginimo).

...

ĮSIGALIOJIMO DATA IR PEREINAMOSIOS NUOSTATOS

...

| 65. | 2020 m. gegužės mėn. paskelbtais 2018–2020 m. ciklo TFAS metiniais patobulinimais pataisytas 22 straipsnis. Tą pataisą ūkio subjektas turi taikyti vertinimui tikrąja verte pirmo metinio ataskaitinio laikotarpio, prasidedančio 2022 m. sausio 1 d. arba vėliau, pradžioje arba vėliau. Leidžiama taikyti anksčiau. Jeigu ūkio subjektas pataisą taiko ankstesniam ataskaitiniam laikotarpiui, jis turi atskleisti šį faktą. |
| --- | --- |

65.

2020 m. gegužės mėn. paskelbtais 2018–2020 m. ciklo TFAS metiniais patobulinimais

---

SPRENDIMAI

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/99

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/1081

2021 m. birželio 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2018/1220 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos darbo tvarkos taisyklių

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 143 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu (ES) 2018/1220 (2) nustatytos komisijos, nurodytos Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje, darbo tvarkos taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu (ES) 2018/1220 (2) nustatytos komisijos, nurodytos Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje, darbo tvarkos taisyklės;

| (2) | Komisija nustatė, kad Europos prokuratūra nuo 2021 m. birželio 1 d. prisiima tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo užduotis (3), jai pavestas Reglamentu (ES) 2017/1939 (4). Todėl reikėtų nustatyti praktinę komisijos ir Prokuratūros glaudaus bendradarbiavimo tvarką, atsižvelgiant į pirmiau minėto reglamento 103 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime nustatytą Europos Komisijos ir Prokuratūros bendradarbiavimo tvarką; |
| --- | --- |

(2)

Komisija nustatė, kad Europos prokuratūra nuo 2021 m. birželio 1 d. prisiima tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo užduotis (3), jai pavestas Reglamentu (ES) 2017/1939 (4). Todėl reikėtų nustatyti praktinę komisijos ir Prokuratūros glaudaus bendradarbiavimo tvarką, atsižvelgiant į pirmiau minėto reglamento 103 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime nustatytą Europos Komisijos ir Prokuratūros bendradarbiavimo tvarką;

| (3) | siekiant užtikrinti komisijos veiklos tęstinumą, taigi ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarumą, turėtų būti nurodyta, kad komisijos pirmininkas savo įgaliojimus vykdo tol, kol bus faktiškai pakeistas, arba bent jau pirmaisiais mėnesiais po kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti komisijos veiklos tęstinumą, taigi ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos tvarumą, turėtų būti nurodyta, kad komisijos pirmininkas savo įgaliojimus vykdo tol, kol bus faktiškai pakeistas, arba bent jau pirmaisiais mėnesiais po kadencijos pabaigos;

| (4) | Europos Komisijai atstovaujantiems pakaitiniams komisijos nariams taikomi minimalūs pareigų arba lygio reikalavimai turėtų būti suderinti su reikalavimais, keliamais nariams, kurie atstovauja kompetentingiems leidimus suteikiantiems pareigūnams. Šiuo tikslu reikėtų nustatyti, kad reikalavimus atitinka skyriaus vadovai arba lygiavertės pareigų grupės pareigūnai; |
| --- | --- |

(4)

Europos Komisijai atstovaujantiems pakaitiniams komisijos nariams taikomi minimalūs pareigų arba lygio reikalavimai turėtų būti suderinti su reikalavimais, keliamais nariams, kurie atstovauja kompetentingiems leidimus suteikiantiems pareigūnams. Šiuo tikslu reikėtų nustatyti, kad reikalavimus atitinka skyriaus vadovai arba lygiavertės pareigų grupės pareigūnai;

| (5) | siekiant užtikrinti Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos veikimą, šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos veikimą, šis sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (6) | todėl Sprendimas (ES) 2018/1220 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas (ES) 2018/1220 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas (ES) 2018/1220 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisija pirmininką skiria pagal kvietimą pareikšti susidomėjimą, neatnaujinamai penkerių metų kadencijai, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnio 3 dalyje. Jo kadencija pradedama skaičiuoti nuo paskyrimo sprendime šiuo tikslu nurodytos dienos. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.
  Pasibaigus kadencijai, kai to reikia, kad būtų užtikrintas komisijos veikimas, pirmininkas toliau eina savo pareigas, kol yra pakeičiamas. Šis laikotarpis negali būti ilgesnis nei šeši mėnesiai.“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija pirmininką skiria pagal kvietimą pareikšti susidomėjimą, neatnaujinamai penkerių metų kadencijai, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnio 3 dalyje. Jo kadencija pradedama skaičiuoti nuo paskyrimo sprendime šiuo tikslu nurodytos dienos. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

Pasibaigus kadencijai, kai to reikia, kad būtų užtikrintas komisijos veikimas, pirmininkas toliau eina savo pareigas, kol yra pakeičiamas. Šis laikotarpis negali būti ilgesnis nei šeši mėnesiai.“

| 2. | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Vienas iš dviejų nuolatinių komisijos narių, atstovaujančių Komisijai, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnio 2 dalies b punkte, yra Biudžeto generalinio direktorato Centrinės finansų tarnybos direktorius. Biudžeto generalinis direktorius paskiria ne žemesnės kaip skyriaus vadovo pareigų grupės arba lygiavertės pareigų grupės pareigūną, kuris pavaduoja tą nuolatinį narį.
  Iš ne žemesnio kaip AD 14 lygio Komisijos nuolatinių pareigūnų Biudžeto generalinis direktorius ad personam paskiria Komisijai atstovaujantį antrąjį nuolatinį narį. Biudžeto generalinis direktorius paskiria ne žemesnės kaip skyriaus vadovo pareigų grupės arba lygiavertės pareigų grupės pareigūną, kuris pavaduoja tą nuolatinį narį.“ |
| --- | --- |

2.

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Vienas iš dviejų nuolatinių komisijos narių, atstovaujančių Komisijai, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnio 2 dalies b punkte, yra Biudžeto generalinio direktorato Centrinės finansų tarnybos direktorius. Biudžeto generalinis direktorius paskiria ne žemesnės kaip skyriaus vadovo pareigų grupės arba lygiavertės pareigų grupės pareigūną, kuris pavaduoja tą nuolatinį narį.

Iš ne žemesnio kaip AD 14 lygio Komisijos nuolatinių pareigūnų Biudžeto generalinis direktorius ad personam paskiria Komisijai atstovaujantį antrąjį nuolatinį narį. Biudžeto generalinis direktorius paskiria ne žemesnės kaip skyriaus vadovo pareigų grupės arba lygiavertės pareigų grupės pareigūną, kuris pavaduoja tą nuolatinį narį.“

| 3. | 6 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Tais atvejais, kai prašymą teikiančios institucijos prašymas pagrįstas, visų pirma, OLAF perduota informacija, OLAF atstovas dalyvauja komisijos posėdžiuose ir žodinėse bei rašytinėse procedūrose. Pirmininko prašymu jis teikia pastabas.
  Tais atvejais, kai prašymą teikiančios institucijos prašymas visiškai arba iš dalies pagrįstas Europos prokuratūros perduota informacija, Europos prokuratūra šią informaciją perduoda ir posėdžiuose stebėtojo teisėmis dalyvauja pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatas.


  4.   Kitų bylų atvejais pirmininko prašymu OLAF gali būti prašoma pateikti informacijos arba nuomonių. Pirmininko prašymu Europos prokuratūros taip pat gali būti prašoma pateikti informacijos arba nuomonių pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatas.“ |
| --- | --- |

3.

6 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Tais atvejais, kai prašymą teikiančios institucijos prašymas pagrįstas, visų pirma, OLAF perduota informacija, OLAF atstovas dalyvauja komisijos posėdžiuose ir žodinėse bei rašytinėse procedūrose. Pirmininko prašymu jis teikia pastabas.

Tais atvejais, kai prašymą teikiančios institucijos prašymas visiškai arba iš dalies pagrįstas Europos prokuratūros perduota informacija, Europos prokuratūra šią informaciją perduoda ir posėdžiuose stebėtojo teisėmis dalyvauja pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatas.

4.   Kitų bylų atvejais pirmininko prašymu OLAF gali būti prašoma pateikti informacijos arba nuomonių. Pirmininko prašymu Europos prokuratūros taip pat gali būti prašoma pateikti informacijos arba nuomonių pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatas.“

| 4. | Įterpiamas šis straipsnis:

  „9a straipsnis
  Bendradarbiavimas su Europos prokuratūra
  Bendradarbiavimo su Europos prokuratūra tvarka nustatyta Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime.“ |
| --- | --- |

4.

Įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Bendradarbiavimas su Europos prokuratūra

Bendradarbiavimo su Europos prokuratūra tvarka nustatyta Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodytame susitarime.“

| 5. | 10 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Prašyme pateikti rekomendaciją pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 142 straipsnio 3 dalyje nurodytose nuostatose. Jame taip pat pateikiama kita atitinkama to reglamento 136 straipsnyje nurodyta informacija, įskaitant, jei reikia, OLAF ataskaitas ir informaciją, kurią Europos prokuratūra perdavė, kad būtų imtasi tinkamų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Jame yra tinkamai užpildytas informacinis dokumentas.“ |
| --- | --- |

5.

10 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Prašyme pateikti rekomendaciją pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 142 straipsnio 3 dalyje nurodytose nuostatose. Jame taip pat pateikiama kita atitinkama to reglamento 136 straipsnyje nurodyta informacija, įskaitant, jei reikia, OLAF ataskaitas ir informaciją, kurią Europos prokuratūra perdavė, kad būtų imtasi tinkamų priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti. Jame yra tinkamai užpildytas informacinis dokumentas.“

| 6. | 26 straipsnis pakeičiamas taip:

  „26 straipsnis
  Pranešimas apie nuomonę ir rekomendaciją
  Komisija apie nuomonę nedelsdama praneša prašymą teikiančiai institucijai, kompetentingam leidimus suteikiančiam pareigūnui ir stebėtojams. Jei Europos prokuratūra kviečiama dalyvauti stebėtojo teisėmis, taikomos Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatos.“ |
| --- | --- |

6.

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 straipsnis

Pranešimas apie nuomonę ir rekomendaciją

Komisija apie nuomonę nedelsdama praneša prašymą teikiančiai institucijai, kompetentingam leidimus suteikiančiam pareigūnui ir stebėtojams. Jei Europos prokuratūra kviečiama dalyvauti stebėtojo teisėmis, taikomos Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 103 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo nuostatos.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir paskelbimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. rugsėjo 6 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/1220 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 143 straipsnyje nurodytos komisijos darbo tvarkos taisyklių (OL L 226, 2018 9 7, p. 7).

2

(3)  
  2021 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/856, kuriuo nustatoma diena, kurią Europos prokuratūra prisiima tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo užduotis (OL L 188, 2021 5 28, p. 100).

3

(4)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 30, p. 1).

4

---

Klaidų ištaisymas

| 2021 7 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/102

---

2021 m. birželio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) [2021/1074] dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir dėl Sprendimo (ES) 2020/1306 panaikinimo (ECB/2021/27) klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 230 I, 2021 m. birželio 30 d.
  )

Viršelyje ir 1 puslapyje sprendimo pavadinimas:

yra:

„

  2021 m. birželio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) [2021/1074] dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir dėl Sprendimo (ES) 2020/1306 panaikinimo (ECB/2021/27)

  “
  ,

turi būti:

„

  2021 m. birželio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2021/1074 dėl laikino tam tikrų centrinių bankų pozicijų neįtraukimo į bendrą pozicijų matą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir dėl Sprendimo (ES) 2020/1306 panaikinimo (ECB/2021/27)

  “.

---