# Den Europæiske Unions L 202/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 202 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang8. juni 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 202

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang8. juni 2021

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/887 af 20. maj 2021 om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014  (
  1
  ) | 32 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/887 af 20. maj 2021 om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 8.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 202/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/887

af 20. maj 2021

om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, og artikel 188, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Størstedelen af Unionens befolkning har en internetforbindelse. Menneskers dagligdag og økonomierne bliver mere og mere afhængige af digitale teknologier. Borgere og virksomheder bliver i stadig større omfang udsat for alvorlige cybersikkerhedshændelser, og mange virksomheder i Unionen oplever mindst én cybersikkerhedshændelse hvert år. Dette understreger behovet for robusthed, for styrkelse af teknologiske og industrielle evner og for anvendelsen af høje cybersikkerhedsstandarder og holistiske cybersikkerhedsløsninger, der involverer mennesker, produkter, processer og teknologi i Unionen, samt behovet for EU-lederskab på cybersikkerhedsområdet og området for digital autonomi. Cybersikkerhed kan også forbedres ved at øge kendskabet til cybersikkerhedstrusler og ved at udvikle kompetencer, kapaciteter og evner i hele Unionen under nøje hensyntagen til samfundsmæssige og etiske konsekvenser og betænkeligheder. |
| --- | --- |

(1)

Størstedelen af Unionens befolkning har en internetforbindelse. Menneskers dagligdag og økonomierne bliver mere og mere afhængige af digitale teknologier. Borgere og virksomheder bliver i stadig større omfang udsat for alvorlige cybersikkerhedshændelser, og mange virksomheder i Unionen oplever mindst én cybersikkerhedshændelse hvert år. Dette understreger behovet for robusthed, for styrkelse af teknologiske og industrielle evner og for anvendelsen af høje cybersikkerhedsstandarder og holistiske cybersikkerhedsløsninger, der involverer mennesker, produkter, processer og teknologi i Unionen, samt behovet for EU-lederskab på cybersikkerhedsområdet og området for digital autonomi. Cybersikkerhed kan også forbedres ved at øge kendskabet til cybersikkerhedstrusler og ved at udvikle kompetencer, kapaciteter og evner i hele Unionen under nøje hensyntagen til samfundsmæssige og etiske konsekvenser og betænkeligheder.

| (2) | Unionen har i tidens løb regelmæssigt øget sine aktiviteter til at håndtere stadig større cybersikkerhedsudfordringer efter den cybersikkerhedsstrategi, der blev fremsat af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) i deres fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (»2013-strategien for cybersikkerhed«). 2013-strategien for cybersikkerhed havde til formål at fremme et pålideligt, sikkert og åbent cyberøkosystem. I 2016 vedtog Unionen de første foranstaltninger inden for cybersikkerhed med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om sikkerhed for net- og informationssystemer. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har i tidens løb regelmæssigt øget sine aktiviteter til at håndtere stadig større cybersikkerhedsudfordringer efter den cybersikkerhedsstrategi, der blev fremsat af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) i deres fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (»2013-strategien for cybersikkerhed«). 2013-strategien for cybersikkerhed havde til formål at fremme et pålideligt, sikkert og åbent cyberøkosystem. I 2016 vedtog Unionen de første foranstaltninger inden for cybersikkerhed med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om sikkerhed for net- og informationssystemer.

| (3) | I september 2017 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU« for yderligere at styrke Unionens robusthed over for, afskrækkelse af og reaktion på cyberangreb. |
| --- | --- |

(3)

I september 2017 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU« for yderligere at styrke Unionens robusthed over for, afskrækkelse af og reaktion på cyberangreb.

| (4) | På det digitale topmøde i Tallinn i september 2017 opfordrede stats- og regeringscheferne Unionen til at blive en global leder inden for cybersikkerhed senest i 2025 for at sikre tillid og beskyttelse af borgere, forbrugere og virksomheder på nettet og for at muliggøre et frit, mere sikkert og lovstyret internet og erklærede deres hensigt til i højere grad at gøre brug af open source-løsninger og åbne standarder i forbindelse med bygning og genopbygning af systemer og løsninger vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og navnlig undgå leverandørbinding, herunder dem, der udvikles eller fremmes af EU-programmer for interoperabilitet og standardisering, såsom ISA2. |
| --- | --- |

(4)

På det digitale topmøde i Tallinn i september 2017 opfordrede stats- og regeringscheferne Unionen til at blive en global leder inden for cybersikkerhed senest i 2025 for at sikre tillid og beskyttelse af borgere, forbrugere og virksomheder på nettet og for at muliggøre et frit, mere sikkert og lovstyret internet og erklærede deres hensigt til i højere grad at gøre brug af open source-løsninger og åbne standarder i forbindelse med bygning og genopbygning af systemer og løsninger vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og navnlig undgå leverandørbinding, herunder dem, der udvikles eller fremmes af EU-programmer for interoperabilitet og standardisering, såsom ISA2.

| (5) | Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«), som oprettes ved denne forordning, bør bidrage til at øge sikkerheden i net- og informationssystemerne, herunder internettet og anden infrastruktur, der er kritisk for samfundets funktion, såsom transport, sundhed, energi, digital infrastruktur, vand, de finansielle markeder og banksystemerne. |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«), som oprettes ved denne forordning, bør bidrage til at øge sikkerheden i net- og informationssystemerne, herunder internettet og anden infrastruktur, der er kritisk for samfundets funktion, såsom transport, sundhed, energi, digital infrastruktur, vand, de finansielle markeder og banksystemerne.

| (6) | De væsentlige nedbrud af net- og informationssystemer kan påvirke individuelle medlemsstater og Unionen som helhed. En høj grad af sikkerhed i net- og informationssystemer i hele Unionen er derfor afgørende for både samfundet og økonomien. På nuværende tidspunkt er Unionen afhængig af ikkeeuropæiske udbydere af cybersikkerhed. Det er imidlertid i Unionens strategiske interesse at sikre, at den bevarer og udvikler afgørende forskningsmæssige og teknologiske cybersikkerhedskapaciteter for at sikre borgeres og virksomheders net- og informationssystemer, og navnlig at beskytte kritiske net- og informationssystemer og tilvejebringe vigtige cybersikkerhedstjenester. |
| --- | --- |

(6)

De væsentlige nedbrud af net- og informationssystemer kan påvirke individuelle medlemsstater og Unionen som helhed. En høj grad af sikkerhed i net- og informationssystemer i hele Unionen er derfor afgørende for både samfundet og økonomien. På nuværende tidspunkt er Unionen afhængig af ikkeeuropæiske udbydere af cybersikkerhed. Det er imidlertid i Unionens strategiske interesse at sikre, at den bevarer og udvikler afgørende forskningsmæssige og teknologiske cybersikkerhedskapaciteter for at sikre borgeres og virksomheders net- og informationssystemer, og navnlig at beskytte kritiske net- og informationssystemer og tilvejebringe vigtige cybersikkerhedstjenester.

| (7) | Der findes omfattende ekspertise og erfaring inden for forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet i Unionen, men forskningsmiljøers og erhvervslivets indsats er fragmenteret og savner tilpasning og en fælles mission, hvilket hæmmer konkurrenceevnen og den effektive beskyttelse af net og systemer på dette område. Det er nødvendigt, at sådan indsats og ekspertise samles, bruges i netværk og anvendes på en effektiv måde for at styrke og supplere eksisterende forskning, teknologi og industrielle kapaciteter og færdigheder på EU-plan og nationalt plan. Selv om IKT-sektoren står over for store udfordringer, såsom imødekommelse af efterspørgslen efter kvalificeret arbejdskraft, kan den drage fordel af at repræsentere mangfoldigheden i samfundet som helhed, at opnå en afbalanceret repræsentation af kønnene, etnisk diversitet og ikkeforskelsbehandling af personer med handicap samt at lette adgangen til viden og uddannelse for fremtidige cybersikkerhedseksperter, herunder uddannelsen af sådanne eksperter i ikkeformelle sammenhænge, f.eks. i free and open source software-projekter, borgerteknologi samt nystartede virksomheder og mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

(7)

Der findes omfattende ekspertise og erfaring inden for forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet i Unionen, men forskningsmiljøers og erhvervslivets indsats er fragmenteret og savner tilpasning og en fælles mission, hvilket hæmmer konkurrenceevnen og den effektive beskyttelse af net og systemer på dette område. Det er nødvendigt, at sådan indsats og ekspertise samles, bruges i netværk og anvendes på en effektiv måde for at styrke og supplere eksisterende forskning, teknologi og industrielle kapaciteter og færdigheder på EU-plan og nationalt plan. Selv om IKT-sektoren står over for store udfordringer, såsom imødekommelse af efterspørgslen efter kvalificeret arbejdskraft, kan den drage fordel af at repræsentere mangfoldigheden i samfundet som helhed, at opnå en afbalanceret repræsentation af kønnene, etnisk diversitet og ikkeforskelsbehandling af personer med handicap samt at lette adgangen til viden og uddannelse for fremtidige cybersikkerhedseksperter, herunder uddannelsen af sådanne eksperter i ikkeformelle sammenhænge, f.eks. i free and open source software-projekter, borgerteknologi samt nystartede virksomheder og mikrovirksomheder.

| (8) | Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er afgørende interessenter i Unionens cybersikkerhedssektor og kan levere banebrydende løsninger pga. deres smidighed. SMV'er, der ikke er specialiseret i cybersikkerhed, er imidlertid også mere sårbare over for cybersikkerhedshændelser på grund af de høje krav til investeringer og viden, der er nødvendige for etableringen af effektive cybersikkerhedsløsninger. Derfor er det nødvendigt, at kompetencecentret og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«) yder støtte til SMV'er ved at lette SMV’ers adgang til viden og skræddersy adgang til forsknings- og udviklingsresultater, så SMV'erne bliver i stand til i tilstrækkelig grad at beskytte sig selv og for at give mulighed for, at SMV'er, der er aktive inden for cybersikkerhed, er konkurrencedygtige og kan bidrage til, at Unionen kan bevare sin førende position på cybersikkerhedsområdet. |
| --- | --- |

(8)

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er afgørende interessenter i Unionens cybersikkerhedssektor og kan levere banebrydende løsninger pga. deres smidighed. SMV'er, der ikke er specialiseret i cybersikkerhed, er imidlertid også mere sårbare over for cybersikkerhedshændelser på grund af de høje krav til investeringer og viden, der er nødvendige for etableringen af effektive cybersikkerhedsløsninger. Derfor er det nødvendigt, at kompetencecentret og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«) yder støtte til SMV'er ved at lette SMV’ers adgang til viden og skræddersy adgang til forsknings- og udviklingsresultater, så SMV'erne bliver i stand til i tilstrækkelig grad at beskytte sig selv og for at give mulighed for, at SMV'er, der er aktive inden for cybersikkerhed, er konkurrencedygtige og kan bidrage til, at Unionen kan bevare sin førende position på cybersikkerhedsområdet.

| (9) | Ekspertise findes uden for industri- og forskningssammenhænge. Ikkekommercielle og prækommercielle projekter, betegnet som borgerteknologiprojekter, bruger åbne standarder, åbne data samt free and open source software i samfundets og offentlighedens interesse. |
| --- | --- |

(9)

Ekspertise findes uden for industri- og forskningssammenhænge. Ikkekommercielle og prækommercielle projekter, betegnet som borgerteknologiprojekter, bruger åbne standarder, åbne data samt free and open source software i samfundets og offentlighedens interesse.

| (10) | Cybersikkerhedsområdet er alsidigt. Relevante interessenter omfatter interessenter fra offentlige enheder, medlemsstaterne og Unionen, samt fra industrien, civilsamfundet, såsom fagforeninger, forbrugersammenslutninger, fællesskabet omkring free and open source software samt den akademiske verden og forskningsverdenen og andre enheder. |
| --- | --- |

(10)

Cybersikkerhedsområdet er alsidigt. Relevante interessenter omfatter interessenter fra offentlige enheder, medlemsstaterne og Unionen, samt fra industrien, civilsamfundet, såsom fagforeninger, forbrugersammenslutninger, fællesskabet omkring free and open source software samt den akademiske verden og forskningsverdenen og andre enheder.

| (11) | Rådets konklusioner, der blev vedtaget i november 2017, opfordrede Kommissionen til hurtigt at forelægge en konsekvensanalyse om mulighederne for at oprette et netværk af kompetencecentre for cybersikkerhed og et europæisk forsknings- og kompetencecenter for cybersikkerhed og inden midten af 2018 at foreslå det relevante retlige instrument til skabelsen af sådan et netværk and sådanne centre. |
| --- | --- |

(11)

Rådets konklusioner, der blev vedtaget i november 2017, opfordrede Kommissionen til hurtigt at forelægge en konsekvensanalyse om mulighederne for at oprette et netværk af kompetencecentre for cybersikkerhed og et europæisk forsknings- og kompetencecenter for cybersikkerhed og inden midten af 2018 at foreslå det relevante retlige instrument til skabelsen af sådan et netværk and sådanne centre.

| (12) | Unionen mangler stadig tilstrækkelige teknologiske og industrielle kapaciteter og evner til selv at sikre sin økonomi og kritiske infrastruktur og blive en global leder på cybersikkerhedsområdet. Der er en utilstrækkelig grad af strategisk og bæredygtig koordinering og samarbejde mellem industrier, cybersikkerhedsforskningsmiljøer og regeringer. Unionen lider under utilstrækkelige investeringer og begrænset adgang til cybersikkerhedsknowhow, -færdigheder og -faciliteter, og kun få af Unionens resultater af forskning og innovation på cybersikkerhedsområdet omsættes til salgbare løsninger eller udnyttes bredt i hele økonomien. |
| --- | --- |

(12)

Unionen mangler stadig tilstrækkelige teknologiske og industrielle kapaciteter og evner til selv at sikre sin økonomi og kritiske infrastruktur og blive en global leder på cybersikkerhedsområdet. Der er en utilstrækkelig grad af strategisk og bæredygtig koordinering og samarbejde mellem industrier, cybersikkerhedsforskningsmiljøer og regeringer. Unionen lider under utilstrækkelige investeringer og begrænset adgang til cybersikkerhedsknowhow, -færdigheder og -faciliteter, og kun få af Unionens resultater af forskning og innovation på cybersikkerhedsområdet omsættes til salgbare løsninger eller udnyttes bredt i hele økonomien.

| (13) | Oprettelsen af kompetencecentret og netværket med mandat til at træffe foranstaltninger til støtte for industrielle teknologier og inden for forskning og innovation, er den bedste måde at nå denne forordnings mål, samtidig med at den giver den største økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige virkning og beskytter Unionens interesser. |
| --- | --- |

(13)

Oprettelsen af kompetencecentret og netværket med mandat til at træffe foranstaltninger til støtte for industrielle teknologier og inden for forskning og innovation, er den bedste måde at nå denne forordnings mål, samtidig med at den giver den største økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige virkning og beskytter Unionens interesser.

| (14) | Kompetencecentret bør være Unionens vigtigste instrument for pooling af investeringer i forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og for gennemførelse af relevante projekter og initiativer sammen med netværket. Kompetencecentret bør håndtere cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte gennem Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4), og programmet for et digitalt Europa, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (5) og bør, hvor det er relevant, være åbent for andre programmer. Denne tilgang bør bidrage til at skabe synergier og koordinere finansiel støtte i forbindelse med EU-initiativer inden for forskning og udvikling, innovation, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og bør undgå unødig overlap. |
| --- | --- |

(14)

Kompetencecentret bør være Unionens vigtigste instrument for pooling af investeringer i forskning, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og for gennemførelse af relevante projekter og initiativer sammen med netværket. Kompetencecentret bør håndtere cybersikkerhedsrelateret finansiel støtte gennem Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4), og programmet for et digitalt Europa, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (5) og bør, hvor det er relevant, være åbent for andre programmer. Denne tilgang bør bidrage til at skabe synergier og koordinere finansiel støtte i forbindelse med EU-initiativer inden for forskning og udvikling, innovation, teknologi og industriel udvikling på cybersikkerhedsområdet og bør undgå unødig overlap.

| (15) | Det er vigtigt at sikre respekt for grundlæggende rettigheder og etisk adfærd i de cybersikkerhedsforskningsprojekter, der støttes af kompetencecentret. |
| --- | --- |

(15)

Det er vigtigt at sikre respekt for grundlæggende rettigheder og etisk adfærd i de cybersikkerhedsforskningsprojekter, der støttes af kompetencecentret.

| (16) | Kompetencecentret bør ikke udføre operationelle cybersikkerhedsopgaver såsom opgaver i forbindelse med enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er), herunder overvågning og håndtering af cybersikkerhedshændelser. Kompetencecentret bør imidlertid kunne lette udviklingen af IKT-infrastrukturer til gavn for industrier, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, civilsamfundet og den offentlige sektor i overensstemmelse med missionen og målene fastsat i denne forordning. Hvor CSIRT'er og andre interessenter søger at fremme rapporteringen og afsløringen af sårbarheder, bør kompetencecentret og medlemmerne af Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«) kunne støtte disse interessenter på deres anmodning inden for rammerne af deres respektive opgaver, samtidig med at overlap med Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 (6) undgås. |
| --- | --- |

(16)

Kompetencecentret bør ikke udføre operationelle cybersikkerhedsopgaver såsom opgaver i forbindelse med enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er), herunder overvågning og håndtering af cybersikkerhedshændelser. Kompetencecentret bør imidlertid kunne lette udviklingen af IKT-infrastrukturer til gavn for industrier, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, civilsamfundet og den offentlige sektor i overensstemmelse med missionen og målene fastsat i denne forordning. Hvor CSIRT'er og andre interessenter søger at fremme rapporteringen og afsløringen af sårbarheder, bør kompetencecentret og medlemmerne af Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«) kunne støtte disse interessenter på deres anmodning inden for rammerne af deres respektive opgaver, samtidig med at overlap med Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 (6) undgås.

| (17) | Kompetencecentret, fællesskabet og netværket har til hensigt at drage fordel af erfaringerne og relevante interessenters brede repræsentation opbygget gennem det kontraktlige offentlig-private partnerskab om cybersikkerhed mellem Kommissionen og Den Europæiske Cybersikkerhedsorganisation (ECSO) under varigheden af Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), af de indhøstede erfaringer fra fire pilotprojekter, der blev iværksat i begyndelsen af 2019 under Horisont 2020, nemlig Concordia, Echo, Sparta og CyberSec4Europe, og af pilotprojektet og den forberedende foranstaltning vedrørende audit af free and open source software (EU FOSSA) med henblik på forvaltning af fællesskabet og repræsentationen af fællesskabet i kompetencecentret. |
| --- | --- |

(17)

Kompetencecentret, fællesskabet og netværket har til hensigt at drage fordel af erfaringerne og relevante interessenters brede repræsentation opbygget gennem det kontraktlige offentlig-private partnerskab om cybersikkerhed mellem Kommissionen og Den Europæiske Cybersikkerhedsorganisation (ECSO) under varigheden af Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), af de indhøstede erfaringer fra fire pilotprojekter, der blev iværksat i begyndelsen af 2019 under Horisont 2020, nemlig Concordia, Echo, Sparta og CyberSec4Europe, og af pilotprojektet og den forberedende foranstaltning vedrørende audit af free and open source software (EU FOSSA) med henblik på forvaltning af fællesskabet og repræsentationen af fællesskabet i kompetencecentret.

| (18) | I betragtning af omfanget af den udfordring, som cybersikkerhed udgør, og i betragtning af de investeringer, der foretages i cybersikkerhedskapaciteter og -evner i andre dele af verden, bør Unionen og medlemsstaterne opfordres til at øge deres økonomiske støtte til forskning, udvikling og ibrugtagning på dette område. For at opnå stordriftsfordele og et sammenligneligt beskyttelsesniveau i hele Unionen bør medlemsstaterne bruge deres kræfter på en EU-ramme ved aktivt at bidrage til kompetencecentrets og netværkets arbejde. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af omfanget af den udfordring, som cybersikkerhed udgør, og i betragtning af de investeringer, der foretages i cybersikkerhedskapaciteter og -evner i andre dele af verden, bør Unionen og medlemsstaterne opfordres til at øge deres økonomiske støtte til forskning, udvikling og ibrugtagning på dette område. For at opnå stordriftsfordele og et sammenligneligt beskyttelsesniveau i hele Unionen bør medlemsstaterne bruge deres kræfter på en EU-ramme ved aktivt at bidrage til kompetencecentrets og netværkets arbejde.

| (19) | For at fremme Unionens konkurrenceevne og høje cybersikkerhedsstandarder internationalt bør kompetencecentret og fællesskabet tilstræbe udveksling af udviklinger på cybersikkerhedsområdet, herunder for så vidt angår produkter og processer, standarder og tekniske standarder, med det internationale samfund, hvor det er relevant i forhold til kompetencecentrets mission, mål og opgaver. Relevante tekniske standarder kunne med henblik på denne forordning omfatte etableringen af referenceimplementeringer, herunder dem der offentliggøres som led i åbne standardlicenser. |
| --- | --- |

(19)

For at fremme Unionens konkurrenceevne og høje cybersikkerhedsstandarder internationalt bør kompetencecentret og fællesskabet tilstræbe udveksling af udviklinger på cybersikkerhedsområdet, herunder for så vidt angår produkter og processer, standarder og tekniske standarder, med det internationale samfund, hvor det er relevant i forhold til kompetencecentrets mission, mål og opgaver. Relevante tekniske standarder kunne med henblik på denne forordning omfatte etableringen af referenceimplementeringer, herunder dem der offentliggøres som led i åbne standardlicenser.

| (20) | Kompetencecentret har hjemsted i Bukarest. |
| --- | --- |

(20)

Kompetencecentret har hjemsted i Bukarest.

| (21) | Når kompetencecentret forbereder sit årlige arbejdsprogram (det årlige arbejdsprogram), bør det underrette Kommissionen om sine samfinansieringsbehov på grundlag af medlemsstaternes planlagte samfinansieringsandel til fælles tiltag, således at Kommissionen kan tage hensyn til Unionens modsvarende bidrag i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til Unionens almindelige budget for det følgende år. |
| --- | --- |

(21)

Når kompetencecentret forbereder sit årlige arbejdsprogram (det årlige arbejdsprogram), bør det underrette Kommissionen om sine samfinansieringsbehov på grundlag af medlemsstaternes planlagte samfinansieringsandel til fælles tiltag, således at Kommissionen kan tage hensyn til Unionens modsvarende bidrag i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til Unionens almindelige budget for det følgende år.

| (22) | Når Kommissionen udarbejder arbejdsprogrammet for Horisont Europa for så vidt angår spørgsmål vedrørende cybersikkerhed, herunder i forbindelse med sin interessenthøringsproces og især inden vedtagelsen af det pågældende arbejdsprogram, bør Kommissionen tage hensyn til kompetencecentrets input og bør dele dette input med programudvalget for Horisont Europa. |
| --- | --- |

(22)

Når Kommissionen udarbejder arbejdsprogrammet for Horisont Europa for så vidt angår spørgsmål vedrørende cybersikkerhed, herunder i forbindelse med sin interessenthøringsproces og især inden vedtagelsen af det pågældende arbejdsprogram, bør Kommissionen tage hensyn til kompetencecentrets input og bør dele dette input med programudvalget for Horisont Europa.

| (23) | Kompetencecentret bør for at kunne udføre sin rolle på cybersikkerhedsområdet, lette netværkets inddragelse og sikre en stærk forvaltningsrolle for medlemsstaterne oprettes som et EU-organ med status som juridisk person, som Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (8) skal finder anvendelse på. Kompetencecentret bør udfylde en dobbelt rolle ved dels at påtage sig specifikke opgaver inden for området for cybersikkerhedsindustri, -teknologi og –forskning som fastsat i denne forordning, dels at forvalte cybersikkerhedsrelaterede midler fra flere programmer samtidig, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa og eventuelt også fra andre EU-programmer. En sådan forvaltning vil skulle være i overensstemmelse med de regler, der gælder for de pågældende programmer. I betragtning af, at finansieringen af kompetencecentrets drift primært vil hidrøre fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, er det ikke desto mindre nødvendigt, at kompetencecentret betragtes som et partnerskab med henblik på gennemførelse af budgettet, herunder under programmeringsfasen. |
| --- | --- |

(23)

Kompetencecentret bør for at kunne udføre sin rolle på cybersikkerhedsområdet, lette netværkets inddragelse og sikre en stærk forvaltningsrolle for medlemsstaterne oprettes som et EU-organ med status som juridisk person, som Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (8) skal finder anvendelse på. Kompetencecentret bør udfylde en dobbelt rolle ved dels at påtage sig specifikke opgaver inden for området for cybersikkerhedsindustri, -teknologi og –forskning som fastsat i denne forordning, dels at forvalte cybersikkerhedsrelaterede midler fra flere programmer samtidig, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa og eventuelt også fra andre EU-programmer. En sådan forvaltning vil skulle være i overensstemmelse med de regler, der gælder for de pågældende programmer. I betragtning af, at finansieringen af kompetencecentrets drift primært vil hidrøre fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, er det ikke desto mindre nødvendigt, at kompetencecentret betragtes som et partnerskab med henblik på gennemførelse af budgettet, herunder under programmeringsfasen.

| (24) | Som følge af Unionens bidrag skal adgangen til resultaterne af kompetencecentrets aktiviteter og projekter skal være så åben som mulig og så lukket som nødvendigt, og videreanvendelse af sådanne resultater skal være mulig, hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(24)

Som følge af Unionens bidrag skal adgangen til resultaterne af kompetencecentrets aktiviteter og projekter skal være så åben som mulig og så lukket som nødvendigt, og videreanvendelse af sådanne resultater skal være mulig, hvor det er hensigtsmæssigt.

| (25) | Kompetencecentret bør lette og koordinere netværkets arbejde. Netværket bør bestå af et nationalt koordinationscentre fra hver medlemsstat. Nationale koordinationscentre, som af Kommissionen er blevet anerkendt som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler med henblik på at nå missionen og målene fastsat i denne forordning, bør modtage Unionens direkte finansielle støtte, herunder tilskud uden indkaldelse af forslag, med henblik på at udføre deres aktiviteter i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(25)

Kompetencecentret bør lette og koordinere netværkets arbejde. Netværket bør bestå af et nationalt koordinationscentre fra hver medlemsstat. Nationale koordinationscentre, som af Kommissionen er blevet anerkendt som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler med henblik på at nå missionen og målene fastsat i denne forordning, bør modtage Unionens direkte finansielle støtte, herunder tilskud uden indkaldelse af forslag, med henblik på at udføre deres aktiviteter i forbindelse med denne forordning.

| (26) | Nationale koordinationscentre bør være offentlige enheder eller enheder med overvejende offentlig deltagelse, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og de bør udvælges af medlemsstaterne. Det bør være muligt for et nationalt koordinationscenters funktioner i en given medlemsstat at blive varetaget af en enhed, som udfører andre funktioner, der hidrører fra EU-retten, såsom en national kompetent myndigheds funktioner, et centralt kontaktpunkts funktioner som omhandlet i direktiv (EU) 2016/1148 eller enhver anden EU-forordning, eller et digitalt innovationsknudepunkts funktioner som omhandlet i forordning (EU) 2021/694. Andre offentlige enheder eller enheder, der udøver offentlige administrative funktioner i en medlemsstat, bør kunne bistå det nationale koordinationscenter i den pågældende medlemsstat med udførelsen af dets opgaver. |
| --- | --- |

(26)

Nationale koordinationscentre bør være offentlige enheder eller enheder med overvejende offentlig deltagelse, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og de bør udvælges af medlemsstaterne. Det bør være muligt for et nationalt koordinationscenters funktioner i en given medlemsstat at blive varetaget af en enhed, som udfører andre funktioner, der hidrører fra EU-retten, såsom en national kompetent myndigheds funktioner, et centralt kontaktpunkts funktioner som omhandlet i direktiv (EU) 2016/1148 eller enhver anden EU-forordning, eller et digitalt innovationsknudepunkts funktioner som omhandlet i forordning (EU) 2021/694. Andre offentlige enheder eller enheder, der udøver offentlige administrative funktioner i en medlemsstat, bør kunne bistå det nationale koordinationscenter i den pågældende medlemsstat med udførelsen af dets opgaver.

| (27) | Nationale koordinationscentre bør have den nødvendige administrative kapacitet, bør råde over eller have adgang til industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertise inden for cybersikkerhed og bør være i stand til effektivt at inddrage og koordinere med erhvervslivet, den offentlige sektor og forskningsverdenen. |
| --- | --- |

(27)

Nationale koordinationscentre bør have den nødvendige administrative kapacitet, bør råde over eller have adgang til industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertise inden for cybersikkerhed og bør være i stand til effektivt at inddrage og koordinere med erhvervslivet, den offentlige sektor og forskningsverdenen.

| (28) | Uddannelse i medlemsstaterne bør afspejle vigtigheden af at have tilstrækkelig kendskab til og færdigheder inden for cybersikkerhed. Med henblik herpå, under hensyn til ENISA's rolle, og uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet, bør de nationale koordinationscentre sammen med relevante offentlige myndigheder og interessenter bidrage til at fremme og udbrede uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed. |
| --- | --- |

(28)

Uddannelse i medlemsstaterne bør afspejle vigtigheden af at have tilstrækkelig kendskab til og færdigheder inden for cybersikkerhed. Med henblik herpå, under hensyn til ENISA's rolle, og uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet, bør de nationale koordinationscentre sammen med relevante offentlige myndigheder og interessenter bidrage til at fremme og udbrede uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed.

| (29) | Nationale koordinationscentre bør kunne modtage tilskud fra kompetencecentret for at yde finansiel støtte til tredjeparter i form af tilskud. Direkte omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre til ydelse og forvaltning af finansiel støtte til tredjeparter, bør være støtteberettigede i henhold til de relevante programmer. |
| --- | --- |

(29)

Nationale koordinationscentre bør kunne modtage tilskud fra kompetencecentret for at yde finansiel støtte til tredjeparter i form af tilskud. Direkte omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre til ydelse og forvaltning af finansiel støtte til tredjeparter, bør være støtteberettigede i henhold til de relevante programmer.

| (30) | Kompetencecentret, netværket og fællesskabet bør bidrage til at fremme og formidle de seneste cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer. Samtidig bør kompetencecentret og netværket fremme cybersikkerhedsevnerne for industrien på efterspørgselssiden, navnlig ved at støtte udviklere og operatører i sektorer såsom transport, energi, sundhed, finans, offentlige myndigheder, telekommunikation, fremstilling og rumfart for at hjælpe sådanne udviklere og operatører med at løse deres udfordringer på cybersikkerhedsområdet, såsom ved at gennemføre security-by-design. Kompetencecentret og netværket bør ligeledes støtte standardisering og ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at gennemførelsen af den europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering som oprettet ved forordning (EU) 2019/881 fremmes, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

(30)

Kompetencecentret, netværket og fællesskabet bør bidrage til at fremme og formidle de seneste cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer. Samtidig bør kompetencecentret og netværket fremme cybersikkerhedsevnerne for industrien på efterspørgselssiden, navnlig ved at støtte udviklere og operatører i sektorer såsom transport, energi, sundhed, finans, offentlige myndigheder, telekommunikation, fremstilling og rumfart for at hjælpe sådanne udviklere og operatører med at løse deres udfordringer på cybersikkerhedsområdet, såsom ved at gennemføre security-by-design. Kompetencecentret og netværket bør ligeledes støtte standardisering og ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at gennemførelsen af den europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering som oprettet ved forordning (EU) 2019/881 fremmes, hvor det er muligt.

| (31) | Som følge af den hurtigt skiftende natur af cybertrusler og cybersikkerhed er det nødvendigt, at Unionen hurtigt og løbende kan tilpasse sig til nye udviklinger på området. Derfor bør kompetencecentret, netværket og fællesskabet være tilstrækkeligt fleksible til at sikre den påkrævede evne til at reagere på sådanne udviklinger. De bør lette projekter, der hjælper enheder med konstant at opbygge evnerne til at forbedre deres egen og Unionens robusthed. |
| --- | --- |

(31)

Som følge af den hurtigt skiftende natur af cybertrusler og cybersikkerhed er det nødvendigt, at Unionen hurtigt og løbende kan tilpasse sig til nye udviklinger på området. Derfor bør kompetencecentret, netværket og fællesskabet være tilstrækkeligt fleksible til at sikre den påkrævede evne til at reagere på sådanne udviklinger. De bør lette projekter, der hjælper enheder med konstant at opbygge evnerne til at forbedre deres egen og Unionens robusthed.

| (32) | Kompetencecentret bør støtte fællesskabet. Kompetencecentret bør gennemføre relevante cybersikkerhedsdele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram (det flerårige arbejdsprogram), det årlige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces gennem tildeling af tilskud og andre former for finansiering, primært efter en konkurrencepræget indkaldelse af forslag. Kompetencecentret bør også lette overførslen af ekspertise i netværket og fællesskabet og bør støtte fælles investeringer fra Unionen, medlemsstaterne eller industrien. Det bør navnlig lægge vægt på at støtte SMV'er inden for cybersikkerhed og på tiltag, der bidrager til at imødegå færdighedsgabet. |
| --- | --- |

(32)

Kompetencecentret bør støtte fællesskabet. Kompetencecentret bør gennemføre relevante cybersikkerhedsdele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram (det flerårige arbejdsprogram), det årlige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces gennem tildeling af tilskud og andre former for finansiering, primært efter en konkurrencepræget indkaldelse af forslag. Kompetencecentret bør også lette overførslen af ekspertise i netværket og fællesskabet og bør støtte fælles investeringer fra Unionen, medlemsstaterne eller industrien. Det bør navnlig lægge vægt på at støtte SMV'er inden for cybersikkerhed og på tiltag, der bidrager til at imødegå færdighedsgabet.

| (33) | Teknisk bistand til projektforberedelse bør ydes på en fuldt ud objektiv og gennemsigtig måde, der sikrer, at alle potentielle støttemodtagere får de samme oplysninger, og skal undgå interessekonflikter. |
| --- | --- |

(33)

Teknisk bistand til projektforberedelse bør ydes på en fuldt ud objektiv og gennemsigtig måde, der sikrer, at alle potentielle støttemodtagere får de samme oplysninger, og skal undgå interessekonflikter.

| (34) | Kompetencecentret bør stimulere og støtte det langsigtede strategiske samarbejde og samordningen af fællesskabets aktiviteter, hvilket vil skulle omfatte en stor, åben, tværfaglig og forskelligartet gruppe af europæiske interessenter involveret i teknologi vedrørende cybersikkerhed. Fællesskabet bør omfatte forskningsenheder, industrier og den offentlige sektor. Fællesskabet bør give input til kompetencecentrets aktiviteter, til det flerårige arbejdsprogram og til det årlige arbejdsprogram, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe. Fællesskabet bør også kunne drage fordel af kompetencecentrets og netværkets fællesskabsopbyggende aktiviteter, men bør i øvrigt ikke nyde nogen fortrinsstilling i forbindelse med indkaldelser af forslag eller udbud. Fællesskabet bør bestå af kollektive organer og organisationer. Samtidig bør kompetencecentret og dets organer for at drage fordel af al ekspertise inden for cybersikkerhed i Unionen også kunne benytte sig af fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter. |
| --- | --- |

(34)

Kompetencecentret bør stimulere og støtte det langsigtede strategiske samarbejde og samordningen af fællesskabets aktiviteter, hvilket vil skulle omfatte en stor, åben, tværfaglig og forskelligartet gruppe af europæiske interessenter involveret i teknologi vedrørende cybersikkerhed. Fællesskabet bør omfatte forskningsenheder, industrier og den offentlige sektor. Fællesskabet bør give input til kompetencecentrets aktiviteter, til det flerårige arbejdsprogram og til det årlige arbejdsprogram, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe. Fællesskabet bør også kunne drage fordel af kompetencecentrets og netværkets fællesskabsopbyggende aktiviteter, men bør i øvrigt ikke nyde nogen fortrinsstilling i forbindelse med indkaldelser af forslag eller udbud. Fællesskabet bør bestå af kollektive organer og organisationer. Samtidig bør kompetencecentret og dets organer for at drage fordel af al ekspertise inden for cybersikkerhed i Unionen også kunne benytte sig af fysiske personers ekspertise som ad hoc-eksperter.

| (35) | Kompetencecentret bør samarbejde og sikre synergier med ENISA og bør modtage relevant input fra ENISA, når finansieringsprioriteterne fastsættes. |
| --- | --- |

(35)

Kompetencecentret bør samarbejde og sikre synergier med ENISA og bør modtage relevant input fra ENISA, når finansieringsprioriteterne fastsættes.

| (36) | For at imødekomme cybersikkerhedsbehovene på både efterspørgsels- og udbudssiden bør kompetencecentrets opgave med at levere viden om og teknisk bistand vedrørende cybersikkerhed til industrier omfatte både IKT-produkter, -processer og -tjenesteydelser og alle andre teknologiske produkter og processer, hvor cybersikkerhed skal indlejres. Hvor den anmoder herom, bør den offentlige sektor også kunne modtage støtte fra kompetencecentret. |
| --- | --- |

(36)

For at imødekomme cybersikkerhedsbehovene på både efterspørgsels- og udbudssiden bør kompetencecentrets opgave med at levere viden om og teknisk bistand vedrørende cybersikkerhed til industrier omfatte både IKT-produkter, -processer og -tjenesteydelser og alle andre teknologiske produkter og processer, hvor cybersikkerhed skal indlejres. Hvor den anmoder herom, bør den offentlige sektor også kunne modtage støtte fra kompetencecentret.

| (37) | For at opnå en holdbar cybersikkerhedssituation er det vigtigt at lade security-by-design være et princip i udviklingen, vedligeholdelsen, driften og ajourføringen af infrastrukturer, produkter og tjenesteydelser, navnlig gennem støtte til sikre udviklingsmetoder på det aktuelle tekniske niveau, passende sikkerhedsafprøvning og sikkerhedsaudits, ved straks at stille tilgængelige opdateringer, der afhjælper kendte svagheder eller imødegår kendte trusler, til rådighed og ved om muligt at sætte tredjeparter i stand til at udarbejde og levere opdateringer, som går ud over produkternes respektive supportophør. Security by design bør sikres gennem hele IKT-produkters, -tjenesters eller -processers levetid og ved udviklingsprocesser, der hele tiden udvikler sig med henblik på at begrænse skadevirkningerne af ondsindet udnyttelse. |
| --- | --- |

(37)

For at opnå en holdbar cybersikkerhedssituation er det vigtigt at lade security-by-design være et princip i udviklingen, vedligeholdelsen, driften og ajourføringen af infrastrukturer, produkter og tjenesteydelser, navnlig gennem støtte til sikre udviklingsmetoder på det aktuelle tekniske niveau, passende sikkerhedsafprøvning og sikkerhedsaudits, ved straks at stille tilgængelige opdateringer, der afhjælper kendte svagheder eller imødegår kendte trusler, til rådighed og ved om muligt at sætte tredjeparter i stand til at udarbejde og levere opdateringer, som går ud over produkternes respektive supportophør. Security by design bør sikres gennem hele IKT-produkters, -tjenesters eller -processers levetid og ved udviklingsprocesser, der hele tiden udvikler sig med henblik på at begrænse skadevirkningerne af ondsindet udnyttelse.

| (38) | Selv om kompetencecentret og netværket bør stræbe efter at fremme synergier og koordination mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed, bør projekter i henhold til denne forordning, som er finansieret af Horisont Europa, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695, i henhold til hvilken forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Horisont Europa, udelukkende skal være rettet mod civile anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(38)

Selv om kompetencecentret og netværket bør stræbe efter at fremme synergier og koordination mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed, bør projekter i henhold til denne forordning, som er finansieret af Horisont Europa, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695, i henhold til hvilken forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af Horisont Europa, udelukkende skal være rettet mod civile anvendelsesformål.

| (39) | Denne forordnings finder fortrinsvis anvendelse på det civile område, men medlemsstaternes aktiviteter i henhold til denne forordning kan afspejle særlige forhold i medlemsstaterne i tilfælde, hvor cybersikkerhedspolitik føres af myndigheder, der udfører både civile og militære opgaver, bør tilstræbe komplementaritet og bør undgå overlap med forsvarsrelaterede finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(39)

Denne forordnings finder fortrinsvis anvendelse på det civile område, men medlemsstaternes aktiviteter i henhold til denne forordning kan afspejle særlige forhold i medlemsstaterne i tilfælde, hvor cybersikkerhedspolitik føres af myndigheder, der udfører både civile og militære opgaver, bør tilstræbe komplementaritet og bør undgå overlap med forsvarsrelaterede finansieringsinstrumenter.

| (40) | Denne forordning bør sikre ansvar og gennemsigtighed for kompetencecentret og de virksomheder, der modtager finansiering, i overensstemmelse med de relevante programbestemmelser. |
| --- | --- |

(40)

Denne forordning bør sikre ansvar og gennemsigtighed for kompetencecentret og de virksomheder, der modtager finansiering, i overensstemmelse med de relevante programbestemmelser.

| (41) | Gennemførelsen af ibrugtagningsprojekter, især ibrugtagningsprojekter, der vedrører infrastrukturer og evner, der anvendes på EU-plan eller via fælles indkøb, vil kunne opdeles i forskellige gennemførelsesfaser, såsom separate tilbud for hardwarens design og softwarens arkitektur, deres produktion samt deres funktion og vedligeholdelse, mens virksomheder kun vil kunne deltage i én af faserne og, hvor det er relevant, vil kunne kræve, at støttemodtagerne i en eller flere af disse faser overholder bestemte betingelser med hensyn til europæisk ejerskab eller kontrol. |
| --- | --- |

(41)

Gennemførelsen af ibrugtagningsprojekter, især ibrugtagningsprojekter, der vedrører infrastrukturer og evner, der anvendes på EU-plan eller via fælles indkøb, vil kunne opdeles i forskellige gennemførelsesfaser, såsom separate tilbud for hardwarens design og softwarens arkitektur, deres produktion samt deres funktion og vedligeholdelse, mens virksomheder kun vil kunne deltage i én af faserne og, hvor det er relevant, vil kunne kræve, at støttemodtagerne i en eller flere af disse faser overholder bestemte betingelser med hensyn til europæisk ejerskab eller kontrol.

| (42) | I lyset af sin ekspertise inden for cybersikkerhed og sit mandat som referencepunkt for rådgivning og ekspertise om cybersikkerhed for EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt for relevante EU-interessenter og i lyset af sin indsamling af input gennem sine opgaver, bør ENISA spille en aktiv rolle i kompetencecentrets aktiviteter, herunder udviklingen af dagsordenen, idet dobbeltarbejde skal undgås, navnlig gennem sin rolle som permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse. Med hensyn til udarbejdelsen af dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram bør kompetencecentrets administrerende direktør og bestyrelsen tage højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden. |
| --- | --- |

(42)

I lyset af sin ekspertise inden for cybersikkerhed og sit mandat som referencepunkt for rådgivning og ekspertise om cybersikkerhed for EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt for relevante EU-interessenter og i lyset af sin indsamling af input gennem sine opgaver, bør ENISA spille en aktiv rolle i kompetencecentrets aktiviteter, herunder udviklingen af dagsordenen, idet dobbeltarbejde skal undgås, navnlig gennem sin rolle som permanent observatør i kompetencecentrets bestyrelse. Med hensyn til udarbejdelsen af dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram bør kompetencecentrets administrerende direktør og bestyrelsen tage højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.

| (43) | Hvor de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget, bør de nationale koordinationscentre og de enheder, som er en del af fællesskabet, offentligøre, at deres respektive aktiviteter udføres i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(43)

Hvor de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget, bør de nationale koordinationscentre og de enheder, som er en del af fællesskabet, offentligøre, at deres respektive aktiviteter udføres i forbindelse med denne forordning.

| (44) | De omkostninger, der opstår fra kompetencecentrets etablering og fra kompetencecentrets administrations- og koordinationsaktiviteter bør finansieres af Unionen og af medlemsstaterne i forhold til des frivillige bidrag fra medlemsstaterne til fælles tiltag. Med henblik på at undgå dobbeltfinansiering bør disse aktiviteter ikke samtidigt modtage bidrag fra andre EU-programmer. |
| --- | --- |

(44)

De omkostninger, der opstår fra kompetencecentrets etablering og fra kompetencecentrets administrations- og koordinationsaktiviteter bør finansieres af Unionen og af medlemsstaterne i forhold til des frivillige bidrag fra medlemsstaterne til fælles tiltag. Med henblik på at undgå dobbeltfinansiering bør disse aktiviteter ikke samtidigt modtage bidrag fra andre EU-programmer.

| (45) | Bestyrelsen, der bør sammensættes af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, bør fastlægge de overordnede retningslinjer for kompetencecentrets drift og bør sikre, at kompetencecentret udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne forordning. Bestyrelsen bør vedtage dagsordenen. |
| --- | --- |

(45)

Bestyrelsen, der bør sammensættes af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, bør fastlægge de overordnede retningslinjer for kompetencecentrets drift og bør sikre, at kompetencecentret udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne forordning. Bestyrelsen bør vedtage dagsordenen.

| (46) | Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til at fastlægge kompetencecentrets budget. Den bør kontrollere gennemførelsen af budgettet, vedtage passende finansielle bestemmelser, og fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for kompetencecentrets beslutningsproces, herunder for vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram, som skal afspejle dagsordenen. Bestyrelsen bør også vedtage sin forretningsorden, udnævne den administrerende direktør og træffe eventulle afgørelser om forlængelse eller ophævelse af den administrerende direktørs embedsperiode. |
| --- | --- |

(46)

Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til at fastlægge kompetencecentrets budget. Den bør kontrollere gennemførelsen af budgettet, vedtage passende finansielle bestemmelser, og fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for kompetencecentrets beslutningsproces, herunder for vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram, som skal afspejle dagsordenen. Bestyrelsen bør også vedtage sin forretningsorden, udnævne den administrerende direktør og træffe eventulle afgørelser om forlængelse eller ophævelse af den administrerende direktørs embedsperiode.

| (47) | Bestyrelsen bør føre tilsyn med kompetencecentrets strategi- og gennemførelsesaktiviteter og bør sikre, at disse aktiviteter er tilpasset hinanden. Kompetencecentret bør i sin årlige rapport lægge særlig vægt på de strategiske mål, som den har opnået, og om nødvendigt foreslå tiltag til yderligere forbedring af opnåelsen af disse strategiske mål. |
| --- | --- |

(47)

Bestyrelsen bør føre tilsyn med kompetencecentrets strategi- og gennemførelsesaktiviteter og bør sikre, at disse aktiviteter er tilpasset hinanden. Kompetencecentret bør i sin årlige rapport lægge særlig vægt på de strategiske mål, som den har opnået, og om nødvendigt foreslå tiltag til yderligere forbedring af opnåelsen af disse strategiske mål.

| (48) | For at kompetencecentret kan fungere korrekt og effektivt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at personer, der udnævnes til bestyrelsen, har passende faglig ekspertise og erfaring inden for de relevante områder. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden bestræbe sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i dens arbejde. |
| --- | --- |

(48)

For at kompetencecentret kan fungere korrekt og effektivt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at personer, der udnævnes til bestyrelsen, har passende faglig ekspertise og erfaring inden for de relevante områder. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden bestræbe sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i dens arbejde.

| (49) | I betragtning af kompetencecentrets særlige status og dets ansvar for gennemførelsen af EU-midler, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, bør Kommissionen have 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen i forbindelse med afgørelser, der omfatter EU-midler, med henblik på at maksimere EU-merværdien af disse afgørelser og samtidig sikre, at disse afgørelser er lovlige og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter. |
| --- | --- |

(49)

I betragtning af kompetencecentrets særlige status og dets ansvar for gennemførelsen af EU-midler, navnlig fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, bør Kommissionen have 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen i forbindelse med afgørelser, der omfatter EU-midler, med henblik på at maksimere EU-merværdien af disse afgørelser og samtidig sikre, at disse afgørelser er lovlige og er i overensstemmelse med Unionens prioriteter.

| (50) | Kompetencecentrets gnidningsfrie funktion kræver, at den administrerende direktør udnævnes på en gennemsigtig måde på grundlag af kvalifikationer, dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder og kvalifikationer og erfaring med relevans for cybersikkerhed, og at den administrerende direktørs hverv udøves i fuld uafhængighed. |
| --- | --- |

(50)

Kompetencecentrets gnidningsfrie funktion kræver, at den administrerende direktør udnævnes på en gennemsigtig måde på grundlag af kvalifikationer, dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder og kvalifikationer og erfaring med relevans for cybersikkerhed, og at den administrerende direktørs hverv udøves i fuld uafhængighed.

| (51) | Kompetencecentret bør have en strategisk rådgivende gruppe som rådgivende organ. Den strategiske rådgivende gruppe bør yde rådgivning på grundlag af regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og fællesskabet, som bør dannes af repræsentanter for den private sektor, forbrugerorganisationer, den akademiske verden og andre relevante interessenter. Den strategiske rådgivende gruppe bør fokusere på spørgsmål, der er relevante for interessenter, og forelægge dem for bestyrelsen og den administrerende direktør. Den strategiske rådgivende gruppes opgaver bør omfatte ydelse af rådgivning vedrørende dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Repræsentationen af forskellige interessenter i den strategiske rådgivende gruppe bør være balanceret, med særlig vægt på repræsentationen af SMV'er, for at sikre, at interessenter er passende repræsenterede i kompetencecentrets arbejde. |
| --- | --- |

(51)

Kompetencecentret bør have en strategisk rådgivende gruppe som rådgivende organ. Den strategiske rådgivende gruppe bør yde rådgivning på grundlag af regelmæssig dialog mellem kompetencecentret og fællesskabet, som bør dannes af repræsentanter for den private sektor, forbrugerorganisationer, den akademiske verden og andre relevante interessenter. Den strategiske rådgivende gruppe bør fokusere på spørgsmål, der er relevante for interessenter, og forelægge dem for bestyrelsen og den administrerende direktør. Den strategiske rådgivende gruppes opgaver bør omfatte ydelse af rådgivning vedrørende dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Repræsentationen af forskellige interessenter i den strategiske rådgivende gruppe bør være balanceret, med særlig vægt på repræsentationen af SMV'er, for at sikre, at interessenter er passende repræsenterede i kompetencecentrets arbejde.

| (52) | Medlemsstaternes bidrag til kompetencecentrets ressourcer vil kunne være finansielle eller i form af naturalier. For eksempel vil sådanne finansielle bidrag kunne bestå i et tilskud fra en medlemsstat til en tilskudsmodtager i den pågældende medlemsstat, som supplerer Unionens finansielle støtte, der er givet til et projekt inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram. Til gengæld vil der typisk gives bidrag i form af naturalier, hvor en medlemsstats enhed selv er modtager af Unionens finansielle støtte. Hvis Unionen f.eks. støtter et nationalt koordinationscenters aktivitet med en finansieringssats på 50 %, vil de resterende omkostninger for aktiviteten rent regnskabsmæssigt blive betragtet som et bidrag i form af naturalier. Et andet eksempel er, hvis en medlemsstats enhed modtager Unionens finansielle støtte til etablering eller opgradering af en infrastruktur, der skal deles mellem interessenter i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram, ville de ikkesubsidierede omkostninger relateret dertil rent regnskabsmæssigt blive betragtet som bidrag i form af naturalier. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstaternes bidrag til kompetencecentrets ressourcer vil kunne være finansielle eller i form af naturalier. For eksempel vil sådanne finansielle bidrag kunne bestå i et tilskud fra en medlemsstat til en tilskudsmodtager i den pågældende medlemsstat, som supplerer Unionens finansielle støtte, der er givet til et projekt inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram. Til gengæld vil der typisk gives bidrag i form af naturalier, hvor en medlemsstats enhed selv er modtager af Unionens finansielle støtte. Hvis Unionen f.eks. støtter et nationalt koordinationscenters aktivitet med en finansieringssats på 50 %, vil de resterende omkostninger for aktiviteten rent regnskabsmæssigt blive betragtet som et bidrag i form af naturalier. Et andet eksempel er, hvis en medlemsstats enhed modtager Unionens finansielle støtte til etablering eller opgradering af en infrastruktur, der skal deles mellem interessenter i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram, ville de ikkesubsidierede omkostninger relateret dertil rent regnskabsmæssigt blive betragtet som bidrag i form af naturalier.

| (53) | I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i delegeret forordning (EU) 2019/715 om interessekonflikter, bør kompetencecentret vedtage regler til forebyggelse, konstatering, løsning og forvaltning af interessekonflikter for så vidt angår dets medlemmer, organer og medarbejdere, bestyrelsen samt Den Strategiske Rådgivningsgruppe og fællesskabet. Medlemsstaterne bør sikre forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår de nationale koordinationscentre i overensstemmelse med national ret. Kompetencecentret bør ligeledes følge relevant EU-ret om aktindsigt som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (9). Kompetencecentrets behandling af personoplysninger bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetencecentret bør overholde de bestemmelser i EU-retten, der gælder for EU-institutioner samt national ret vedrørende behandling af informationer, herunder navnlig behandling af følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede informationer. |
| --- | --- |

(53)

I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i delegeret forordning (EU) 2019/715 om interessekonflikter, bør kompetencecentret vedtage regler til forebyggelse, konstatering, løsning og forvaltning af interessekonflikter for så vidt angår dets medlemmer, organer og medarbejdere, bestyrelsen samt Den Strategiske Rådgivningsgruppe og fællesskabet. Medlemsstaterne bør sikre forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår de nationale koordinationscentre i overensstemmelse med national ret. Kompetencecentret bør ligeledes følge relevant EU-ret om aktindsigt som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (9). Kompetencecentrets behandling af personoplysninger bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetencecentret bør overholde de bestemmelser i EU-retten, der gælder for EU-institutioner samt national ret vedrørende behandling af informationer, herunder navnlig behandling af følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede informationer.

| (54) | Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«). |
| --- | --- |

(54)

Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«).

| (55) | Kompetencecentret bør fungere på en åben og gennemsigtig måde. Det bør forelægge alle relevante oplysninger rettidigt og bør fremme dets aktiviteter, herunder gennem oplysnings- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe bør gøres offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(55)

Kompetencecentret bør fungere på en åben og gennemsigtig måde. Det bør forelægge alle relevante oplysninger rettidigt og bør fremme dets aktiviteter, herunder gennem oplysnings- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe bør gøres offentligt tilgængelige.

| (56) | Kommissionens interne revisor bør have samme beføjelser for så vidt angår kompetencecentret som dem, vedkommende er tillagt for så vidt angår Kommissionen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionens interne revisor bør have samme beføjelser for så vidt angår kompetencecentret som dem, vedkommende er tillagt for så vidt angår Kommissionen.

| (57) | Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og kompetencecentrets lokaler med henblik på at gennemføre revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler indgået af kompetencecentret. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig bør have adgang til alle nødvendige oplysninger og kompetencecentrets lokaler med henblik på at gennemføre revisioner og undersøgelser af tilskud, kontrakter og aftaler indgået af kompetencecentret.

| (58) | Målene for denne forordning, nemlig at styrke Unionens konkurrenceevne og kapaciteter, fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, teknologiske og industrielle kapaciteter på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i Unionens cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for Unionens øvrige industrier, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, fordi de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt og på grund af størrelsen af den nødvendige investering, men kan, ved at undgå unødig overlap af disse bestræbelser, bidrage til at opnå en kritisk masse af investeringer, sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt, og sikre, at et højt cybersikkerhedsniveau fremmes i alle medlemsstater, bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(58)

Målene for denne forordning, nemlig at styrke Unionens konkurrenceevne og kapaciteter, fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, teknologiske og industrielle kapaciteter på cybersikkerhedsområdet, øge konkurrenceevnen i Unionens cybersikkerhedsindustri og gøre cybersikkerhed til en konkurrencefordel for Unionens øvrige industrier, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, fordi de nuværende, begrænsede ressourcer er spredt og på grund af størrelsen af den nødvendige investering, men kan, ved at undgå unødig overlap af disse bestræbelser, bidrage til at opnå en kritisk masse af investeringer, sikre, at de offentlige midler udnyttes bedst muligt, og sikre, at et højt cybersikkerhedsniveau fremmes i alle medlemsstater, bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Generelle bestemmelser og principper for kompetencecentret og netværket

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning oprettes Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (»kompetencecentret«) og Netværket af Nationale Koordinationscentre (»netværket«). Den fastsætter regler for udpegelsen af nationale koordinationscentre samt regler for oprettelsen af Kompetencefælleskabet for Cybersikkerhed (»fællesskabet«).

2.   Kompetencecentret skal spille en afgørende rolle ved gennemførelsen af cybersikkerhedsdelen i programmet for det digitale Europa, navnlig vedrørende tiltag i tilknytning til artikel 6 i forordning (EU) 2021/694, og skal bidrage til gennemførelsen af Horisont Europa, navnlig vedrørende afsnit 3.1.3 i søjle II i bilag I i Rådets afgørelse (EU) 2021/764 (12).

3.   Medlemsstaterne bidrager kollektivt til kompetencecentrets og netværkets arbejde.

4.   Denne forordning berører ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »cybersikkerhed«: de aktiviteter, der er nødvendige for at beskytte net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler |
| --- | --- |

1)

»cybersikkerhed«: de aktiviteter, der er nødvendige for at beskytte net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler

| 2) | »net- og informationssystem«: et net- og informationssystem som defineret i artikel 4, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/1148 |
| --- | --- |

2)

»net- og informationssystem«: et net- og informationssystem som defineret i artikel 4, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/1148

| 3) | »cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer«: kommercielle og ikkekommercielle IKT-produkter, -tjenester eller -processer med det særlige formål at beskytte net- og informationssystemer eller sikre fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data, der behandles eller lagres i net- og informationssystemer, samt cybersikkerheden for brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler |
| --- | --- |

3)

»cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer«: kommercielle og ikkekommercielle IKT-produkter, -tjenester eller -processer med det særlige formål at beskytte net- og informationssystemer eller sikre fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data, der behandles eller lagres i net- og informationssystemer, samt cybersikkerheden for brugerne af sådanne systemer og andre personer berørt af cybertrusler

| 4) | »cybertrussel«: enhver potentiel omstændighed, begivenhed eller handling, som kan skade, forstyrre eller på anden måde have en negativ indvirkning på net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer |
| --- | --- |

4)

»cybertrussel«: enhver potentiel omstændighed, begivenhed eller handling, som kan skade, forstyrre eller på anden måde have en negativ indvirkning på net- og informationssystemer, brugerne af sådanne systemer og andre personer

| 5) | »fælles tiltag«: et tiltag, der indgår i det årlige arbejdsprogram, og som modtager finansiel støtte fra Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller andre EU-programmer, samt finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra en eller flere medlemsstater, og som gennemføres via projekter, der omfatter støttemodtagere, der er etableret i og modtager finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra disse medlemsstater |
| --- | --- |

5)

»fælles tiltag«: et tiltag, der indgår i det årlige arbejdsprogram, og som modtager finansiel støtte fra Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa eller andre EU-programmer, samt finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra en eller flere medlemsstater, og som gennemføres via projekter, der omfatter støttemodtagere, der er etableret i og modtager finansiel støtte eller støtte i form af naturalier fra disse medlemsstater

| 6) | »bidrag i form af naturalier«: støtteberettigede omkostninger, der afholdes af nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, hvor disse omkostninger ikke finansieres af et EU-bidrag eller af finansielle bidrag fra medlemsstaterne |
| --- | --- |

6)

»bidrag i form af naturalier«: støtteberettigede omkostninger, der afholdes af nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, hvor disse omkostninger ikke finansieres af et EU-bidrag eller af finansielle bidrag fra medlemsstaterne

| 7) | »europæiske digitale innovationsknudepunkter«: et europæisk digitalt innovationsknudepunkt som defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

7)

»europæiske digitale innovationsknudepunkter«: et europæisk digitalt innovationsknudepunkt som defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EU) 2021/694.

| 8) | »dagsorden«: en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger for udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter og er ikke bindende med hensyn til de afgørelser, der skal træffes om de årlige arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

8)

»dagsorden«: en omfattende og bæredygtig industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der fastsætter strategiske anbefalinger for udvikling af og vækst i den europæiske industri-, teknologi- og forskningssektor for cybersikkerhed og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter og er ikke bindende med hensyn til de afgørelser, der skal træffes om de årlige arbejdsprogrammer

| 9) | »teknisk bistand«: bistand der ydes af kompetencecentret til de nationale koordinationscentre eller fællesskabet ved udøvelsen af deres opgaver ved at stille viden til rådighed eller lette adgang til ekspertise inden for forskning, teknologi og industri på cybersikkerhedsområdet, lette netværkssamarbejde, øge kendskabet og fremme samarbejdet, eller bistand, der ydes af kompetencecentret sammen med de nationale koordinationscentre til interessenter for så vidt angår forberedelse af projekter vedrørende kompetencecentrets og fælleskabets mission og kompetencecentrets mål. |
| --- | --- |

9)

»teknisk bistand«: bistand der ydes af kompetencecentret til de nationale koordinationscentre eller fællesskabet ved udøvelsen af deres opgaver ved at stille viden til rådighed eller lette adgang til ekspertise inden for forskning, teknologi og industri på cybersikkerhedsområdet, lette netværkssamarbejde, øge kendskabet og fremme samarbejdet, eller bistand, der ydes af kompetencecentret sammen med de nationale koordinationscentre til interessenter for så vidt angår forberedelse af projekter vedrørende kompetencecentrets og fælleskabets mission og kompetencecentrets mål.

Artikel 3

Kompetencecentrets og netværkets mission

1.   Kompetencecentrets og netværkets mission er at bistå Unionen med at:

| a) | styrke dens førende position og strategiske autonomi på cybersikkerhedsområdet ved at fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, akademiske, samfundsmæssige, teknologiske og industrielle cybersikkerhedskapaciteter og -evner, der er nødvendige for at styrke tilliden til og sikkerheden, herunder fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data på det digitale indre marked |
| --- | --- |

a)

styrke dens førende position og strategiske autonomi på cybersikkerhedsområdet ved at fastholde og udvikle Unionens forskningsmæssige, akademiske, samfundsmæssige, teknologiske og industrielle cybersikkerhedskapaciteter og -evner, der er nødvendige for at styrke tilliden til og sikkerheden, herunder fortroligheden, integriteten og tilgængeligheden af data på det digitale indre marked

| b) | støtte Unionens teknologiske kapaciteter, evner og færdigheder med hensyn til robustheden og pålideligheden af infrastrukturen i net- og informationssystemer, herunder kritisk infrastruktur og almindeligt anvendt hardware og software i Unionen, og |
| --- | --- |

b)

støtte Unionens teknologiske kapaciteter, evner og færdigheder med hensyn til robustheden og pålideligheden af infrastrukturen i net- og informationssystemer, herunder kritisk infrastruktur og almindeligt anvendt hardware og software i Unionen, og

| c) | øge Unionens cybersikkerhedsindustris globale konkurrenceevne, sikre høje cybersikkerhedsstandarder i hele Unionen og gøre cybersikkerhed til en konkurrencemæssig fordel for andre industrier i Unionen. |
| --- | --- |

c)

øge Unionens cybersikkerhedsindustris globale konkurrenceevne, sikre høje cybersikkerhedsstandarder i hele Unionen og gøre cybersikkerhed til en konkurrencemæssig fordel for andre industrier i Unionen.

2.   Kompetencecentret og netværket udfører deres opgaver i samarbejde med ENISA og fællesskabet i relevant omfang.

3.   I overensstemmelse med retsakterne om oprettelse af de relevante programmer, navnlig Horisont Europa og programmet for det digitale Europa, anvender kompetencecentret Unionens relevante finansielle ressourcer på en sådan måde, at det bidrager til missionen i stk. 1.

Artikel 4

Kompetencecentrets mål

1.   Kompetencecentrets overordnede mål er, at fremme forskning, innovation og ibrugtagning på cybersikkerhedsområdet med henblik på at opfylde den mission, der er fastsat i artikel 3.

2.   Kompetencecentret har følgende specifikke mål:

| a) | at styrke cybersikkerhedskapaciteter, -evner, -viden og -infrastrukturer til gavn for industrien, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, den offentlige sektor og civilsamfundet, alt efter hvad det er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

a)

at styrke cybersikkerhedskapaciteter, -evner, -viden og -infrastrukturer til gavn for industrien, navnlig SMV'er, forskningsmiljøer, den offentlige sektor og civilsamfundet, alt efter hvad det er hensigtsmæssigt

| b) | at fremme robustheden for så vidt angår cybersikkerhed, udbredelsen af bedste praksis inden for cybersikkerhed, princippet om security by design og certificering af digitale produkters og tjenesters sikkerhed på en måde, der supplerer andre offentlige enheders indsats |
| --- | --- |

b)

at fremme robustheden for så vidt angår cybersikkerhed, udbredelsen af bedste praksis inden for cybersikkerhed, princippet om security by design og certificering af digitale produkters og tjenesters sikkerhed på en måde, der supplerer andre offentlige enheders indsats

| c) | at bidrage til et stærkt europæisk cybersikkerhedsøkosystem, der samler alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

c)

at bidrage til et stærkt europæisk cybersikkerhedsøkosystem, der samler alle relevante interessenter.

3.   Kompetencecentret gennemfører de i stk. 2 omhandlede specifikke mål ved at:

| a) | udarbejde strategiske anbefalinger for forskning, innovation og ibrugtagning inden for cybersikkerhed i overensstemmelse med EU-retten og fastsætte strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter |
| --- | --- |

a)

udarbejde strategiske anbefalinger for forskning, innovation og ibrugtagning inden for cybersikkerhed i overensstemmelse med EU-retten og fastsætte strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter

| b) | gennemføre tiltag i henhold til relevante EU-finansieringsprogrammer i overensstemmelse med de relevante arbejdsprogrammer og EU-retsakterne om oprettelse af disse finansieringsprogrammer, |
| --- | --- |

b)

gennemføre tiltag i henhold til relevante EU-finansieringsprogrammer i overensstemmelse med de relevante arbejdsprogrammer og EU-retsakterne om oprettelse af disse finansieringsprogrammer,

| c) | fremme samarbejde og koordination mellem de nationale koordinationscentre og med og inden for fællesskabet og |
| --- | --- |

c)

fremme samarbejde og koordination mellem de nationale koordinationscentre og med og inden for fællesskabet og

| d) | hvor det er relevant og hensigtsmæssigt, erhverve og drive IKT-infrastrukturer og -tjenester, hvor det er nødvendigt for at udføre de i artikel 5 fastlagte opgaver, og i overensstemmelse med de i artikel 5, stk. 3, litra b), fastlagte respektive arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

d)

hvor det er relevant og hensigtsmæssigt, erhverve og drive IKT-infrastrukturer og -tjenester, hvor det er nødvendigt for at udføre de i artikel 5 fastlagte opgaver, og i overensstemmelse med de i artikel 5, stk. 3, litra b), fastlagte respektive arbejdsprogrammer.

Artikel 5

Kompetencecentrets opgaver

1.   Med henblik på at opfylde sin mission og mål har kompetencecentret følgende opgaver:

| a) | strategiske opgaver og |
| --- | --- |

a)

strategiske opgaver og

| b) | gennemførelsesopgaver. |
| --- | --- |

b)

gennemførelsesopgaver.

2.   De i stk. 1, litra a), omhandlede strategiske opgaver består af:

| a) | udvikling og overvågning af gennemførelsen af dagsordenen |
| --- | --- |

a)

udvikling og overvågning af gennemførelsen af dagsordenen

| b) | ved hjælp af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, samtidig med at overlap af aktiviteter med ENISA undgås, og der tages hensyn til behovet for at skabe synergier mellem cybersikkerhed og andre dele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa:






  i) | fastlæggelse af prioriteter for kompetencecentrets arbejde med hensyn til:






  1) | styrkelse af forskning og innovation vedrørende cybersikkerhed, der dækker hele innovationscyklussen, og ibrugtagning af denne forskning og innovation |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ved hjælp af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, samtidig med at overlap af aktiviteter med ENISA undgås, og der tages hensyn til behovet for at skabe synergier mellem cybersikkerhed og andre dele af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa:

i)

fastlæggelse af prioriteter for kompetencecentrets arbejde med hensyn til:

1)

styrkelse af forskning og innovation vedrørende cybersikkerhed, der dækker hele innovationscyklussen, og ibrugtagning af denne forskning og innovation

| 2) | udvikling af industrielle, teknologiske og forskningsmæssige cybersikkerhedskapaciteter, -evner og -infrastruktur |
| --- | --- |

2)

udvikling af industrielle, teknologiske og forskningsmæssige cybersikkerhedskapaciteter, -evner og -infrastruktur

| 3) | styrkelse af cybersikkerhedsmæssige og teknologiske færdigheder og kompetence inden for industri, teknologi og forskning samt på alle relevante uddannelsesniveauer, idet hensynet til en ligelig kønsfordeling fremmes |
| --- | --- |

3)

styrkelse af cybersikkerhedsmæssige og teknologiske færdigheder og kompetence inden for industri, teknologi og forskning samt på alle relevante uddannelsesniveauer, idet hensynet til en ligelig kønsfordeling fremmes

| 4) | ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer |
| --- | --- |

4)

ibrugtagning af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer

| 5) | støtte til markedsudbredelsen af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer, der bidrager til den i artikel 3 fastlagte mission |
| --- | --- |

5)

støtte til markedsudbredelsen af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer, der bidrager til den i artikel 3 fastlagte mission

| 6) | støtte til indførelse og integration af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer på det aktuelle tekniske niveau hos offentlige myndigheder på deres anmodning og hos industrier på efterspørgselssiden samt hos andre brugere |
| --- | --- |

6)

støtte til indførelse og integration af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer på det aktuelle tekniske niveau hos offentlige myndigheder på deres anmodning og hos industrier på efterspørgselssiden samt hos andre brugere

| ii) | støtte til cybersikkerhedsindustrien, navnlig SMV'er, med henblik på at styrke EU-ekspertise, -kapacitet og -konkurrenceevne for så vidt angår cybersikkerhed, herunder med henblik på at skabe forbindelse til potentielle markeder og ibrugtagningsmuligheder, og på at tiltrække investeringer og |
| --- | --- |

ii)

støtte til cybersikkerhedsindustrien, navnlig SMV'er, med henblik på at styrke EU-ekspertise, -kapacitet og -konkurrenceevne for så vidt angår cybersikkerhed, herunder med henblik på at skabe forbindelse til potentielle markeder og ibrugtagningsmuligheder, og på at tiltrække investeringer og

| iii) | yde støtte og teknisk bistand til nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder, sammenslutninger og individuelle eksperter, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet |
| --- | --- |

iii)

yde støtte og teknisk bistand til nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder, sammenslutninger og individuelle eksperter, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet

| c) | sikring af synergier mellem og samarbejde med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, samtidig med at enhver overlap med disse EU-institutioners, -organer, -kontorer og -agenturers aktiviteter undgås |
| --- | --- |

c)

sikring af synergier mellem og samarbejde med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, samtidig med at enhver overlap med disse EU-institutioners, -organer, -kontorer og -agenturers aktiviteter undgås

| d) | koordinering af de nationale koordinationscentre gennem netværket og sikring af en regelmæssig udveksling af ekspertise |
| --- | --- |

d)

koordinering af de nationale koordinationscentre gennem netværket og sikring af en regelmæssig udveksling af ekspertise

| e) | på anmodning af en medlemsstat ydelse af industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertrådgivning inden for cybersikkerhed, herunder for så vidt angår offentligt indkøb og ibrugtagning af teknologier |
| --- | --- |

e)

på anmodning af en medlemsstat ydelse af industriel, teknologisk og forskningsmæssig ekspertrådgivning inden for cybersikkerhed, herunder for så vidt angår offentligt indkøb og ibrugtagning af teknologier

| f) | lettelse af samarbejde og udvekslingen af ekspertise blandt alle relevante interessenter, navnlig medlemmer af fællesskabet |
| --- | --- |

f)

lettelse af samarbejde og udvekslingen af ekspertise blandt alle relevante interessenter, navnlig medlemmer af fællesskabet

| g) | deltagelse i EU-konferencer, -messer og -fora og nationale og internationale konferencer, messer og fora knyttet til kompetencecentrets mission, mål og opgaver med henblik på at dele synspunkter og udveksle relevant bedste praksis med andre deltagere |
| --- | --- |

g)

deltagelse i EU-konferencer, -messer og -fora og nationale og internationale konferencer, messer og fora knyttet til kompetencecentrets mission, mål og opgaver med henblik på at dele synspunkter og udveksle relevant bedste praksis med andre deltagere

| h) | lettelse af anvendelsen af resultaterne fra forsknings- og innovationsprojekter til tiltag vedrørende udvikling af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at fragmentering og overlap af indsatsen søges undgået, og at god cybersikkerhedspraksis og gode cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer kopieres, navnlig dem, der er udviklet af SMV'er, og dem, der anvender open source software. |
| --- | --- |

h)

lettelse af anvendelsen af resultaterne fra forsknings- og innovationsprojekter til tiltag vedrørende udvikling af cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer samtidig med, at fragmentering og overlap af indsatsen søges undgået, og at god cybersikkerhedspraksis og gode cybersikkerhedsprodukter, -tjenester og -processer kopieres, navnlig dem, der er udviklet af SMV'er, og dem, der anvender open source software.

3.   De i stk. 1, litra b), omhandlede gennemførelsesopgaver består af:

| a) | koordinering og forvaltning af arbejdet i netværket og fællesskabet med henblik på at opfylde missionen fastsat i artikel 3, navnlig ved at støtte nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder og sammenslutninger, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt og borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet, i Unionen og lettelse af deres adgang til ekspertise, finansiering, investeringer og markeder |
| --- | --- |

a)

koordinering og forvaltning af arbejdet i netværket og fællesskabet med henblik på at opfylde missionen fastsat i artikel 3, navnlig ved at støtte nystartede virksomheder, SMV'er, mikrovirksomheder og sammenslutninger, der agerer på cybersikkerhedsområdet, samt og borgerteknologiprojekter på cybersikkerhedsområdet, i Unionen og lettelse af deres adgang til ekspertise, finansiering, investeringer og markeder

| b) | fastlæggelse og gennemførelse af det årlige arbejdsprogram, i overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, for cybersikkerhedsdelene af:






  i) | programmet for et digitalt Europa, navnlig tiltag vedrørende artikel 6 i forordning (EU) 2021/694 |
| --- | --- | --- |

b)

fastlæggelse og gennemførelse af det årlige arbejdsprogram, i overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram, for cybersikkerhedsdelene af:

i)

programmet for et digitalt Europa, navnlig tiltag vedrørende artikel 6 i forordning (EU) 2021/694

| ii) | fælles tiltag, der modtager støtte i henhold til bestemmelserne, der vedrører cybersikkerhed i Horisont Europa, navnlig afsnit 3.1.3 under søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/764, i overensstemmelse med det flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces, og |
| --- | --- |

ii)

fælles tiltag, der modtager støtte i henhold til bestemmelserne, der vedrører cybersikkerhed i Horisont Europa, navnlig afsnit 3.1.3 under søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/764, i overensstemmelse med det flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces, og

| iii) | andre programmer, hvor det er fastsat i de relevante lovgivningsmæssige EU-retsakter. |
| --- | --- |

iii)

andre programmer, hvor det er fastsat i de relevante lovgivningsmæssige EU-retsakter.

| c) | hvor det er relevant, støtte til opfyldelsen af det specifikke mål 4 – »højtudviklede IT-færdigheder« som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) 2021/694, i samarbejde med europæiske digitale innovationsknudepunkter |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, støtte til opfyldelsen af det specifikke mål 4 – »højtudviklede IT-færdigheder« som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) 2021/694, i samarbejde med europæiske digitale innovationsknudepunkter

| d) | ydelse af ekspertrådgivning til Kommissionen om cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning, når Kommissionen udarbejder udkast til arbejdsprogrammer i medfør af artikel 13 i afgørelse (EU) 2021/764 |
| --- | --- |

d)

ydelse af ekspertrådgivning til Kommissionen om cybersikkerhedsindustri, -teknologi og -forskning, når Kommissionen udarbejder udkast til arbejdsprogrammer i medfør af artikel 13 i afgørelse (EU) 2021/764

| e) | gennemførelse eller muliggørelse af ibrugtagning af IKT-infrastruktur og fremme af anskaffelse af sådan infrastruktur til gavn for samfund, industri og den offentlige sektor på anmodning af medlemsstaterne, forskningsmiljøer og operatører af væsentlige tjenester ved hjælp af bl.a. bidrag fra medlemsstaterne og EU-midler til fælles tiltag i overensstemmelse med dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

e)

gennemførelse eller muliggørelse af ibrugtagning af IKT-infrastruktur og fremme af anskaffelse af sådan infrastruktur til gavn for samfund, industri og den offentlige sektor på anmodning af medlemsstaterne, forskningsmiljøer og operatører af væsentlige tjenester ved hjælp af bl.a. bidrag fra medlemsstaterne og EU-midler til fælles tiltag i overensstemmelse med dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram

| f) | forøgelse af kendskabet til kompetencecentrets og netværkets mission og til kompetencecentrets mål og opgaver |
| --- | --- |

f)

forøgelse af kendskabet til kompetencecentrets og netværkets mission og til kompetencecentrets mål og opgaver

| g) | uden at det berører den civile karakter af projekter, der skal finansieres via Horisont Europa og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694, styrkelse af synergier og koordinering mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed ved fremme af udvekslingen af:






  i) | viden og oplysninger om teknologier og applikationer med dobbelt anvendelse |
| --- | --- | --- |

g)

uden at det berører den civile karakter af projekter, der skal finansieres via Horisont Europa og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694, styrkelse af synergier og koordinering mellem civile og forsvarsrelaterede områder for cybersikkerhed ved fremme af udvekslingen af:

i)

viden og oplysninger om teknologier og applikationer med dobbelt anvendelse

| ii) | resultater, krav og bedste praksis, og |
| --- | --- |

ii)

resultater, krav og bedste praksis, og

| iii) | oplysninger for så vidt angår de relevante EU-programmers prioriteter. |
| --- | --- |

iii)

oplysninger for så vidt angår de relevante EU-programmers prioriteter.

4.   Kompetencecentret udfører opgaverne fastsat i stk. 1 i tæt samarbejde med netværket.

5.   I overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) 2021/695 og med forbehold af en bidragsaftale, som defineret i finansforordningens artikel 2, nr. 18, kan kompetencecentret pålægges gennemførelsen af de cybersikkerhedsdele i henhold til Horisont Europa, der ikke er medfinansieret af medlemsstaterne, navnlig vedrørende afsnit 3.1.3 i søjle II i bilag I til afgørelse (EU) 2021/764.

Artikel 6

Udpegelse af de nationale koordinationscentre

1.   Senest den 29. december 2021 udpeger hver medlemsstat en enhed, der opfylder kriterierne i stk. 5, til at fungere som det nationale koordinationscenter med henblik på denne forordning. Hver medlemsstat giver straks bestyrelsen meddelelse om denne enhed. En sådan enhed kan være en enhed, der allerede er etableret i den pågældende medlemsstat.

Fristen fastsat i dette stykkes første afsnit forlænges med den periode, hvor Kommissionen skal afgive den i stk. 2 omhandlede udtalelse.

2.   En medlemsstat kan til enhver tid anmode Kommissionen om en udtalelse om, hvorvidt den enhed, som medlemsstaten har udpeget eller agter at udpege til at fungere som sit nationale koordinationscenter, har den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning. Kommissionen afgiver sin udtalelse til den pågældende medlemsstat senest tre måneder efter medlemsstatens anmodning.

3.   På grundlag af en medlemsstats meddelelse om en enhed, som omhandlet i stk. 1, registrerer bestyrelsen senest tre måneder efter meddelelsen enheden som nationalt koordinationscenter. Kompetencecentret offentliggør listen over udpegede nationale koordinationscentre.

4.   En medlemsstat kan til enhver tid udpege en ny enhed til at fungere som det nationale koordinationscenter med henblik på denne forordning. Stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse på udpegelsen af en ny enhed.

5.   Det nationale koordinationscenter skal være en offentlig enhed eller en enhed, hvor majoriteten ejes af medlemsstaten, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder ved delegation, og skal have kapacitet til at kunne støtte kompetencecentret og netværket med at opfylde deres mission som fastsat i denne forordnings artikel 3. Det skal enten råde over eller have adgang til forskningsmæssig og teknologisk cybersikkerhedsekspertise. Det skal have kapacitet til effektivt at inddrage og koordinere med industrien, den offentlige sektor, den akademiske verden og forskningsverdenen, og borgerne, samt med de myndigheder, der er udpeget i medfør af direktiv (EU) 2016/1148.

6.   Et nationalt koordinationscenter kan til enhver tid anmode om at få anerkendt, at det har den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694. Senest for tre måneder efter en sådan anmodning foretager Kommissionen en vurdering om hvorvidt dette nationale koordinationscenter har en sådan kapacitet og træffer en afgørelse.

Hvor Kommissionen har afgivet en positiv udtalelse til en medlemsstat i overensstemmelse med proceduren i stk. 2, anses denne udtalelse for at være en afgørelse, der anerkender, at den pågældende enhed har den nødvendige kapacitet med henblik på nærværende stykke.

Senest den 29. august 2021, efter høring af bestyrelsen, udsteder Kommissionen retningslinjer om vurderingen som omhandlet i første afsnit, herunder en præcisering af betingelserne for anerkendelse, og af hvordan udtalelser og vurderinger foretages.

Inden udstedelsen af den i stk. 2 omhandlede udtalelse og den i nærværende stykkes først afsnit omhandlede afgørelse, tager Kommissionen hensyn til enhver oplysning og al dokumentation indgivet af det anmodende nationale koordinationscenter.

Enhver afgørelse om ikke at anerkende et nationalt koordinationscenter som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning begrundes behørigt med angivelse af hvilke krav, det anmodende nationale koordinationscenter stadig mangler at opfylde, som berettiger afgørelsen om at nægte anerkendelse. Ethvert nationalt koordinationscenter, hvis anmodning om anerkendelse er blevet afvist, kan til enhver tid genindsende sin anmodning med yderligere oplysninger.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen i tilfælde af ændringer af det nationale koordinationscenter såsom med hensyn til det nationale koordinationscenters sammensætning eller retlige form eller andre relevante aspekter, som påvirker dets kapacitet til at forvalte midler til at opfylde missionen og målene fastsat i denne forordning. Ved modtagelsen af sådan underretning kan Kommissionen tage en afgørelse om at tildele eller nægte anerkendelsen af det nationale koordinationscenter som havende den nødvendige kapacitet til at forvalte midler op til fornyet overvejelse i overensstemmelse hermed.

7.   Netværket består af alle de nationale koordinationscentre, som er meddelt til bestyrelsen af medlemsstaterne.

Artikel 7

De nationale koordinationscentres opgaver

1.   De nationale koordinationscentre udfører følgende opgaver:

| a) | fungerer på nationalt plan som kontaktpunkter for fællesskabet for at støtte kompetencecentret med at opfylde dets mission og mål, navnlig med at koordinere fællesskabet gennem koordinering af fællesskabets medlemmer i deres medlemsstater |
| --- | --- |

a)

fungerer på nationalt plan som kontaktpunkter for fællesskabet for at støtte kompetencecentret med at opfylde dets mission og mål, navnlig med at koordinere fællesskabet gennem koordinering af fællesskabets medlemmer i deres medlemsstater

| b) | tilvejebringer ekspertise og bidrager aktivt til de strategiske opgaver, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, under hensyntagen til relevante nationale og regionale udfordringer for cybersikkerhed i forskellige sektorer |
| --- | --- |

b)

tilvejebringer ekspertise og bidrager aktivt til de strategiske opgaver, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, under hensyntagen til relevante nationale og regionale udfordringer for cybersikkerhed i forskellige sektorer

| c) | fremmer, tilskynder til og letter deltagelse af civilsamfundet, industrien, navnlig nystartede virksomheder og SMV'er, de akademiske miljøer og forskningsmiljøerne samt andre interessenters deltagelse på nationalt plan i grænseoverskridende projekter og cybersikkerhedsmæssige tiltag finansieret via relevante EU-programmer |
| --- | --- |

c)

fremmer, tilskynder til og letter deltagelse af civilsamfundet, industrien, navnlig nystartede virksomheder og SMV'er, de akademiske miljøer og forskningsmiljøerne samt andre interessenters deltagelse på nationalt plan i grænseoverskridende projekter og cybersikkerhedsmæssige tiltag finansieret via relevante EU-programmer

| d) | yder teknisk bistand til interessenter ved at støtte dem under ansøgningsfasen for projekter, der forvaltes af kompetencecentret, for så vidt angår dets mission og mål, og i fuld overensstemmelse med reglerne for forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig vedrørende interessekonflikter |
| --- | --- |

d)

yder teknisk bistand til interessenter ved at støtte dem under ansøgningsfasen for projekter, der forvaltes af kompetencecentret, for så vidt angår dets mission og mål, og i fuld overensstemmelse med reglerne for forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig vedrørende interessekonflikter

| e) | arbejder på at etablere synergier med relevante aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan, såsom nationale politikker for forskning, udvikling og innovation på cybersikkerhedsområdet, navnlig de politikker, der er anført i de nationale cybersikkerhedsstrategier |
| --- | --- |

e)

arbejder på at etablere synergier med relevante aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan, såsom nationale politikker for forskning, udvikling og innovation på cybersikkerhedsområdet, navnlig de politikker, der er anført i de nationale cybersikkerhedsstrategier

| f) | gennemfører specifikke tiltag, som kompetencecentret har ydet tilskud til, herunder ved at yde finansiel støtte til tredjeparter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 204 på de betingelser, der er fastsat i de pågældende tilskudsaftaler |
| --- | --- |

f)

gennemfører specifikke tiltag, som kompetencecentret har ydet tilskud til, herunder ved at yde finansiel støtte til tredjeparter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 204 på de betingelser, der er fastsat i de pågældende tilskudsaftaler

| g) | samarbejder, uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet og under hensyntagen til ENISA's relevante opgaver, med de nationale myndigheder om mulige bidrag til fremme og udbredelse af uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed |
| --- | --- |

g)

samarbejder, uden at det berører medlemsstaternes kompetencer på uddannelsesområdet og under hensyntagen til ENISA's relevante opgaver, med de nationale myndigheder om mulige bidrag til fremme og udbredelse af uddannelsesprogrammer om cybersikkerhed

| h) | fremmer og formidler de relevante resultater af arbejdet i netværket, fællesskabet og kompetencecentret på nationalt, regionalt eller lokalt plan |
| --- | --- |

h)

fremmer og formidler de relevante resultater af arbejdet i netværket, fællesskabet og kompetencecentret på nationalt, regionalt eller lokalt plan

| i) | vurderer anmodninger fra enheder, der er etableret i samme medlemsstat som det nationale koordinationscenter, om at blive en del af fællesskabet |
| --- | --- |

i)

vurderer anmodninger fra enheder, der er etableret i samme medlemsstat som det nationale koordinationscenter, om at blive en del af fællesskabet

| j) | advokerer for og fremmer inddragelsen af relevante enheder i de aktiviteter, der opstår i forbindelse med kompetencecentret, netværket, fællesskabet, og overvåger, alt efter hvad der er relevant, omfanget af engagementet i og mængden af offentlig finansiel støtte til forskning i og udvikling og ibrugtagning af cybersikkerhed. |
| --- | --- |

j)

advokerer for og fremmer inddragelsen af relevante enheder i de aktiviteter, der opstår i forbindelse med kompetencecentret, netværket, fællesskabet, og overvåger, alt efter hvad der er relevant, omfanget af engagementet i og mængden af offentlig finansiel støtte til forskning i og udvikling og ibrugtagning af cybersikkerhed.

2.   Med henblik på denne artikels stk. 1, litra f), kan finansiel støtte til tredjeparter ydes i enhver af de former for EU-bidrag, der er angivet i finansforordningens artikel 125, herunder i form af faste beløb.

3.   På grundlag af en afgørelse som omhandlet i nærværende forordnings artikel 6, stk. 6, kan de nationale koordinationscentre modtage et tilskud fra Unionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 195, stk. 1, litra d), i forbindelse med udførelsen af de opgaver, der er fastsat i denne artikel.

4.   De nationale koordinationscentre samarbejder, hvor det er relevant, gennem netværket.

Artikel 8

Kompetencefællesskabet for Cybersikkerhed

1.   Fællesskabet bidrager til kompetencecentrets og netværkets mission, der er fastsat i artikel 3, og styrker, deler og formidler cybersikkerhedsekspertise i hele Unionen.

2.   Fællesskabet består af industri, herunder SMV'er, akademiske organisationer og forskningsorganisationer, andre relevante civilsamfundssammenslutninger samt, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, relevante europæiske standardiseringsorganisationer, offentlige organer og andre enheder, der beskæftiger sig med operationelle og tekniske cybersikkerhedsspørgsmål, og, hvor det er relevant, interessenter i sektorer, der har en interesse i cybersikkerhed og som står over for cybersikkerhedsudfordringer. Fællesskabet samler de vigtigste interessenter med hensyn til teknologisk, industriel, akademisk og forskningsmæssig cybersikkerhedskapacitet i Unionen. Det inddrager nationale koordinationscentre, europæiske digitale innovationsknudepunkter, hvor det er relevant, samt EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer med relevant ekspertise, såsom ENISA.

3.   Kun enheder, der er etableret i medlemsstaterne, kan registreres som medlemmer af fællesskabet. De skal påvise, at de kan bidrage til missionen, og skal have cybersikkerhedsekspertise på mindst ét af følgende områder:

| a) | den akademiske verden, forskning eller innovation |
| --- | --- |

a)

den akademiske verden, forskning eller innovation

| b) | industriel udvikling eller produktudvikling |
| --- | --- |

b)

industriel udvikling eller produktudvikling

| c) | uddannelse |
| --- | --- |

c)

uddannelse

| d) | informationssikkerhedsforanstaltninger eller foranstaltninger til håndtering af hændelser |
| --- | --- |

d)

informationssikkerhedsforanstaltninger eller foranstaltninger til håndtering af hændelser

| e) | etik |
| --- | --- |

e)

etik

| f) | formelle og tekniske standardiseringer og specifikationer. |
| --- | --- |

f)

formelle og tekniske standardiseringer og specifikationer.

4.   Kompetencecentret registrerer på deres egen anmodning enheder som medlemmer af fællesskabet efter en vurdering foretaget af det nationale koordinationscenter i den medlemsstat, i hvilken disse enheder er etableret, med henblik på at bekræfte at disse enheder opfylder kriterierne fastsat i denne artikels stk. 3. Denne vurdering tager også hensyn til eventuelle relevante nationale vurderinger af sikkerhedsmæssige årsager, der er foretaget af de nationale kompetente myndigheder. Sådanne registreringer er ikke tidsbegrænsede, men kan til enhver tid tilbagekaldes af kompetencecentret, hvis det relevante nationale koordinationscenter mener, at den pågældende enhed ikke længere opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3, eller den falder ind under finansforordningens artikel 136, eller af berettigede sikkerhedsmæssige årsager. Hvor medlemsskabet af fællesskabet ophæves af sikkerhedsmæssige årsager, skal beslutningen om ophævelse være forholdsmæssig og begrundet. De nationale koordinationscentre skal tilstræbe at opnå en afbalanceret repræsentation af interessenter i fællesskabet og aktivt tilskynde deltagelse, navnlig af SMV'er.

5.   Nationale koordinationscentre tilskyndes til at samarbejde gennem netværket for at harmonisere den måde, hvorpå de anvender kriterierne i stk. 3, og procedurerne for vurdering og registrering af enheder, der er omhandlet i stk. 4.

6.   Kompetencecentret registrerer relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer som medlemmer af fællesskabet efter en vurdering af, om denne EU-institution eller dette EU-organ, — kontor eller -agentur opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3. Sådanne registreringer er ikke tidsbegrænset, men kan til enhver tid tilbagekaldes af kompetencecentret, hvis det vurderer, at EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet ikke længere opfylder kriterierne i denne artikels stk. 3, eller den eller det falder under finansforordningens artikel 136.

7.   Repræsentanter for EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne kan deltage i arbejdet i fællesskabet.

8.   En enhed, der er registreret som et medlem af fællesskabet, udpeger dens repræsentanter for at sikre en effektiv dialog. Disse repræsentanter skal have ekspertise med hensyn til cybersikkerhedsforskning, -teknologi eller -industri. Bestyrelsen kan præcisere kravene yderligere uden unødigt at begrænse enhederne i udpegelsen af deres repræsentanter.

9.   Fællesskabet yder gennem sine arbejdsgrupper, navnlig gennem Den Strategiske Rådgivningsgruppe, strategisk rådgivning til den administrerende direktør og bestyrelsen om dagsordenen, det årlige arbejdsprogram samt det årlige og det flerårige arbejdsprogram i overensstemmelse med forretningsordenen, som bestyrelsen vedtager.

Artikel 9

Fællesskabets medlemmers opgaver

Medlemmerne af fællesskabet:

| a) | støtter kompetencecentret i at opfylde dets mission og nå dets mål, og arbejder med henblik herpå tæt sammen med kompetencecentret og de nationale koordinationscentre |
| --- | --- |

a)

støtter kompetencecentret i at opfylde dets mission og nå dets mål, og arbejder med henblik herpå tæt sammen med kompetencecentret og de nationale koordinationscentre

| b) | deltager, hvor det relevant, i formelle eller uformelle aktiviteter og i de arbejdsgrupper, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra n), med det formål at udføre særlige aktiviteter som fastsat i det årlige arbejdsprogram, og |
| --- | --- |

b)

deltager, hvor det relevant, i formelle eller uformelle aktiviteter og i de arbejdsgrupper, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra n), med det formål at udføre særlige aktiviteter som fastsat i det årlige arbejdsprogram, og

| c) | støtter, hvor det er relevant, kompetencecentret og de nationale koordinationscentre med at fremme specifikke projekter. |
| --- | --- |

c)

støtter, hvor det er relevant, kompetencecentret og de nationale koordinationscentre med at fremme specifikke projekter.

Artikel 10

Kompetencecentrets samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt internationale organisationer

1.   For at sikre overensstemmelse og komplementaritet samtidig med at overlap af indsatsen undgås, samarbejder kompetencecentret med relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, herunder ENISA, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Det Fælles Forskningscenter under Kommissionen, Forvaltningsorganet for Forskning, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd og Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område oprettet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/173 (13), relevante europæiske digitale innovationsknudepunkter, Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet hos Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 (14), Det Europæiske Forsvarsagentur for så vidt angår de opgaver, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 5, og andre relevante EU-enheder. Kompetencecentret kan også samarbejde med internationale organisationer, hvor det er relevant.

2.   Det i denne artikels stk. 1 omhandlede samarbejde kan finde sted inden for rammerne af samarbejdsordninger. Disse ordninger forelægges bestyrelsen til godkendelse. Enhver udveksling af klassificerede informationer finder sted inden for rammerne af administrative ordninger, der indgås i overensstemmelse med artikel 36, stk. 3.

KAPITEL II

Kompetencecentrets Opbygning

Artikel 11

Medlemskab og struktur

1.   Kompetencecentrets medlemmer er Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, samt medlemsstaterne.

2.   Kompetencecentrets struktur sikrer opfyldelsen af de i artikel 4 fastsatte mål og de i artikel 5 fastsatte opgaver og omfatter:

| a) | en bestyrelse |
| --- | --- |

a)

en bestyrelse

| b) | en administrerende direktør |
| --- | --- |

b)

en administrerende direktør

| c) | en strategisk rådgivende gruppe. |
| --- | --- |

c)

en strategisk rådgivende gruppe.

Afdeling I

Bestyrelsen

Artikel 12

Bestyrelsens sammensætning

1.   Bestyrelsen består af én repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen der handler på vegne af Unionen.

2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Denne suppleant repræsenterer medlemmet i medlemmets fravær.

3.   De medlemmer af bestyrelsen, som er udpeget af medlemsstaterne, og deres suppleanter skal være medarbejdere i deres respektive medlemsstaters offentlige sektor og udpeges på grundlag af deres viden med hensyn til cybersikkerhedsforskning, -teknologi og -industri, deres evne til at sikre koordineringen af tiltag og indstillinger med deres respektive nationale koordinationscenter, eller deres relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige færdigheder. Kommissionen udpeger sine medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter på grundlag af deres viden med hensyn til cybersikkerhed, teknologi eller deres relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige færdigheder og på grundlag af deres evne til at sikre koordinering, synergier og så vidt muligt fælles initiativer mellem forskellige sektorspecifikke eller horisontale EU-politikker, der vedrører cybersikkerhed. Kommissionen og medlemsstaterne bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuitet i bestyrelsens arbejde. Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

4.   Medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter udnævnes for en fireårig periode. Denne periode kan fornyes.

5.   Medlemmerne af bestyrelsen sikrer, at kompetencecentrets mission, mål, identitet og autonomi beskyttes, og at dets tiltag stemmer overens med denne mission og disse mål på uafhængig og gennemsigtig vis.

6.   Bestyrelsen kan indbyde observatører, herunder repræsentanter fra de relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og medlemmer af fællesskabet, til at deltage i bestyrelsens møder, alt efter hvad det er relevant.

7.   En repræsentant fra ENISA er permanent observatør i bestyrelsen. Bestyrelsen kan indbyde en repræsentant fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe til at deltage i sine møder.

8.   Den administrerende direktør deltager i bestyrelsens møder, men har ikke stemmeret.

Artikel 13

Bestyrelsens opgaver

1.   Bestyrelsen har det overordnede ansvar for den strategiske retning og driften af kompetencecentret, fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter og er ansvarlig for alle opgaver, der ikke specifikt pålægges den administrerende direktør.

2.   Bestyrelsen vedtager sin forretningsorden. Denne forretningsorden skal omfatte særlige procedurer for at konstatere og undgå interessekonflikter og sikre fortroligheden af følsomme oplysninger.

3.   Bestyrelsen træffer nødvendige strategiske afgørelser, navnlig med hensyn til:

| a) | udarbejdelsen og vedtagelsen af dagsordenen og overvågningen af gennemførelsen heraf |
| --- | --- |

a)

udarbejdelsen og vedtagelsen af dagsordenen og overvågningen af gennemførelsen heraf

| b) | i lyset af Unionens politiske prioriteter og dagsordenen, vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram, der omfatter fælles industrielle, teknologiske og forskningsmæssige prioriteter på grundlag af de behov, som medlemsstaterne har identificeret i samarbejde med fællesskabet, og som har behov for fokus for så vidt angår Unionens finansielle støtte, herunder nøgleteknologier og domæner med henblik på udvikling af Unionens egne cybersikkerhedsevner |
| --- | --- |

b)

i lyset af Unionens politiske prioriteter og dagsordenen, vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram, der omfatter fælles industrielle, teknologiske og forskningsmæssige prioriteter på grundlag af de behov, som medlemsstaterne har identificeret i samarbejde med fællesskabet, og som har behov for fokus for så vidt angår Unionens finansielle støtte, herunder nøgleteknologier og domæner med henblik på udvikling af Unionens egne cybersikkerhedsevner

| c) | vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram for gennemførelse af de relevante EU-midler, navnlig cybersikkerhedsdelene af Horisont Europa, for så vidt som de medfinansieres frivilligt af medlemsstaterne, og programmet for et digitalt Europa, i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces. |
| --- | --- |

c)

vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram for gennemførelse af de relevante EU-midler, navnlig cybersikkerhedsdelene af Horisont Europa, for så vidt som de medfinansieres frivilligt af medlemsstaterne, og programmet for et digitalt Europa, i overensstemmelse med kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram og Horisont Europas strategiske planlægningsproces.

| d) | vedtagelsen af kompetencecentrets årsregnskab og balance samt den årlige aktivitetsrapport på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør |
| --- | --- |

d)

vedtagelsen af kompetencecentrets årsregnskab og balance samt den årlige aktivitetsrapport på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør

| e) | vedtagelsen af de særlige finansielle bestemmelser for kompetencecentret i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70 |
| --- | --- |

e)

vedtagelsen af de særlige finansielle bestemmelser for kompetencecentret i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70

| f) | vedtagelsen af afgørelser som en del af det årlige arbejdsprogram med henblik på at tildele midler fra EU-budgettet til Unionens og medlemsstaternes fælles tiltag |
| --- | --- |

f)

vedtagelsen af afgørelser som en del af det årlige arbejdsprogram med henblik på at tildele midler fra EU-budgettet til Unionens og medlemsstaternes fælles tiltag

| g) | som en del af det årlige arbejdsprogram og i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694, beskrivelsen af de fælles tiltag, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af sådanne fælles tiltag |
| --- | --- |

g)

som en del af det årlige arbejdsprogram og i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694, beskrivelsen af de fælles tiltag, der er omhandlet i dette afsnits litra f), og fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af sådanne fælles tiltag

| h) | vedtagelsen af en procedure for udnævnelse af den administrerende direktør og udnævnelsen, afskedigelsen, forlængelsen af embedsperioden for og udstikning af retningslinjerne for den administrerende direktør og overvågningen af den administrerende direktørs præstation |
| --- | --- |

h)

vedtagelsen af en procedure for udnævnelse af den administrerende direktør og udnævnelsen, afskedigelsen, forlængelsen af embedsperioden for og udstikning af retningslinjerne for den administrerende direktør og overvågningen af den administrerende direktørs præstation

| i) | vedtagelsen af retningslinjer for vurdering og registrering af enheder som medlemmer af fællesskabet |
| --- | --- |

i)

vedtagelsen af retningslinjer for vurdering og registrering af enheder som medlemmer af fællesskabet

| j) | vedtagelse af de samarbejdsordninger, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

j)

vedtagelse af de samarbejdsordninger, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2

| k) | udnævnelsen af regnskabsføreren |
| --- | --- |

k)

udnævnelsen af regnskabsføreren

| l) | vedtagelsen af kompetencecentrets årlige budget, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse og med antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter |
| --- | --- |

l)

vedtagelsen af kompetencecentrets årlige budget, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse og med antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter

| m) | vedtagelsen af gennemsigtighedsregler for kompetencecentret og regler for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter, herunder med hensyn til medlemmerne af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 42 i delegeret forordning (EU) 2019/715 |
| --- | --- |

m)

vedtagelsen af gennemsigtighedsregler for kompetencecentret og regler for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter, herunder med hensyn til medlemmerne af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 42 i delegeret forordning (EU) 2019/715

| n) | oprettelsen af arbejdsgrupper i fællesskabet, hvor det er relevant under hensyn til rådgivning fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

n)

oprettelsen af arbejdsgrupper i fællesskabet, hvor det er relevant under hensyn til rådgivning fra Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| o) | udpegelsen af medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

o)

udpegelsen af medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| p) | vedtagelsen af reglerne for godtgørelse af udgifter for medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe |
| --- | --- |

p)

vedtagelsen af reglerne for godtgørelse af udgifter for medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

| q) | oprettelsen af en overvågningsmekanisme for at sikre, at de respektive midler, som kompetencecentret forvalter, gennemføres i overensstemmelse med dagsordenen, missionen, det flerårige arbejdsprogram og reglerne for de programmer, som de relevante midler stammer fra |
| --- | --- |

q)

oprettelsen af en overvågningsmekanisme for at sikre, at de respektive midler, som kompetencecentret forvalter, gennemføres i overensstemmelse med dagsordenen, missionen, det flerårige arbejdsprogram og reglerne for de programmer, som de relevante midler stammer fra

| r) | sikringen af en regelmæssig dialog og etableringen af en effektiv samarbejdsmekanisme med fællesskabet |
| --- | --- |

r)

sikringen af en regelmæssig dialog og etableringen af en effektiv samarbejdsmekanisme med fællesskabet

| s) | fastlæggelse af kompetencecentrets kommunikationspolitik på grundlag af en anbefaling fra den administrerende direktør |
| --- | --- |

s)

fastlæggelse af kompetencecentrets kommunikationspolitik på grundlag af en anbefaling fra den administrerende direktør

| t) | hvor det er relevant, fastlæggelsen af bestemmelser, der gennemfører vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (»personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«), i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 30, stk. 3 |
| --- | --- |

t)

hvor det er relevant, fastlæggelsen af bestemmelser, der gennemfører vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (»personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«), i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 30, stk. 3

| u) | hvor det er relevant, fastsættelsen af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret og for anvendelsen af praktikanter i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2 |
| --- | --- |

u)

hvor det er relevant, fastsættelsen af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret og for anvendelsen af praktikanter i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2

| v) | vedtagelsen af sikkerhedsregler for kompetencecentret |
| --- | --- |

v)

vedtagelsen af sikkerhedsregler for kompetencecentret

| w) | vedtagelsen af en strategi for bekæmpelse af svig og korruption, som står i forhold til risikoen for svig og korruption, samt vedtagelsen af omfattende foranstaltninger, i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, der beskytter personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, under hensyntagen til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres |
| --- | --- |

w)

vedtagelsen af en strategi for bekæmpelse af svig og korruption, som står i forhold til risikoen for svig og korruption, samt vedtagelsen af omfattende foranstaltninger, i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, der beskytter personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, under hensyntagen til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres

| x) | om nødvendigt, indførelsen af metoden til beregning af frivillige finansielle bidrag og bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694 eller anden lovgivning, der finder anvendelse |
| --- | --- |

x)

om nødvendigt, indførelsen af metoden til beregning af frivillige finansielle bidrag og bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694 eller anden lovgivning, der finder anvendelse

| y) | sikringen af sammenhæng og synergier med de dele af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa, som ikke forvaltes af kompetencecentret, samt med andre EU-programmer, inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

y)

sikringen af sammenhæng og synergier med de dele af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa, som ikke forvaltes af kompetencecentret, samt med andre EU-programmer, inden for rammerne af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram

| z) | vedtagelsen af den årlige rapport om gennemførelsen af kompetencecentrets strategiske mål og prioriteter, om nødvendigt med en henstilling til bedre realisering af disse mål og prioriteter. |
| --- | --- |

z)

vedtagelsen af den årlige rapport om gennemførelsen af kompetencecentrets strategiske mål og prioriteter, om nødvendigt med en henstilling til bedre realisering af disse mål og prioriteter.

I det omfang det årlige arbejdsprogram indeholder fælles tiltag, skal det indeholde oplysninger om medlemsstaternes frivillige bidrag til fælles tiltag. Hvor det er relevant, vurderes i forslag, navnlig i forslag til det årlige arbejdsprogram, behovet for at anvende sikkerhedsregler som fastsat i denne forordnings artikel 33, herunder proceduren for selvvurdering af sikkerheden i overensstemmelse med artikel 20 i forordning (EU) 2021/695.

4.   Med hensyn til afgørelserne i stk. 3, litra a), b) og c), tager den administrerende direktør og bestyrelsen højde for alle relevante strategiske råd og input fra ENISA i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.

5.   Bestyrelsen er ansvarlig for at sikre, at der sker en passende opfølgning på anbefalingerne indeholdt i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4.

Artikel 14

Formanden og bestyrelsens møder

1.   Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer, hver for en periode på tre år. Formandens og næstformandens mandat kan forlænges én gang ved en afgørelse truffet af bestyrelsen. Hvis formandens eller næstformandens medlemskab af bestyrelsen ophører på et tidspunkt under deres mandatperiode, udløber deres mandatperiode dog automatisk på dette tidspunkt. Næstformanden træder uden videre i stedet for formanden, hvis denne er forhindret i at udøve sit hverv. Formanden deltager i afstemninger.

2.   Bestyrelsen afholder ordinært møde mindst tre gange om året. Den kan afholde ekstraordinære møder på anmodning af Kommissionen, på anmodning af en tredjedel af alle sine medlemmer, på anmodning af formanden eller på anmodning af den administrerende direktør i forbindelse med udførelsen af dennes opgaver.

3.   Den administrerende direktør deltager i bestyrelsens drøftelser, medmindre bestyrelsen beslutter noget andet, men har ikke stemmeret.

4.   Bestyrelsen kan fra sag til sag indbyde andre personer til at deltage i sine møder som observatører.

5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for fællesskabet til at deltage i bestyrelsens møder, men de har ikke stemmeret.

6.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres suppleanter kan i overensstemmelse med reglerne fastsat i dens forretningsorden bistås af rådgivere eller eksperter.

7.   Kompetencecentret varetager sekretariatsopgaverne for bestyrelsen.

Artikel 15

Bestyrelsens afstemningsregler

1.   Bestyrelsen anvender en konsensustilgang i sine drøftelser. Der holdes en afstemning, hvis det ikke lykkes for medlemmerne af bestyrelsen at nå til enighed.

2.   Hvis det ikke lykkes for bestyrelsen at nå til enighed om et anliggende, træffer den afgørelse med et flertal på mindst 75 % af alle sine medlemmers stemmer, idet Kommissionens repræsentanter udgør ét enkelt medlem i den henseende. Et fraværende bestyrelsesmedlem kan delegere sin stemme til suppleanten eller, i fravær af suppleanten, til et andet medlem. Et medlem af bestyrelsen kan ikke repræsentere mere end ét andet medlem.

3.   Bestyrelsen træffer afgørelser om de fælles tiltag og deres forvaltning som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f) og g), på følgende måde:

| a) | Afgørelser om tildeling af midler fra EU-budgettet til fælles tiltag som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f), og afgørelser om at medtage sådanne fælles tiltag i det årlige arbejdsprogram træffes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- |

a)

Afgørelser om tildeling af midler fra EU-budgettet til fælles tiltag som omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra f), og afgørelser om at medtage sådanne fælles tiltag i det årlige arbejdsprogram træffes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2.

| b) | Afgørelser vedrørende beskrivelsen af fælles tiltag og fastsættelse af betingelser for gennemførelse heraf, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra g), træffes af de deltagende medlemsstater og Kommissionen, med forbehold af, at medlemmernes stemmerettigheder står i forhold til deres respektive bidrag til denne fælles aktion, beregnet efter den metode, der vedtages i medfør af artikel 13, stk. 3, litra x). |
| --- | --- |

b)

Afgørelser vedrørende beskrivelsen af fælles tiltag og fastsættelse af betingelser for gennemførelse heraf, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra g), træffes af de deltagende medlemsstater og Kommissionen, med forbehold af, at medlemmernes stemmerettigheder står i forhold til deres respektive bidrag til denne fælles aktion, beregnet efter den metode, der vedtages i medfør af artikel 13, stk. 3, litra x).

4.   For afgørelser, der træffes i henhold til artikel 13, stk. 3, litra b), c), d), e), f), k), l), p), q), t), u), w), x) og y), har Kommissionen 26 % af det samlede antal stemmer i bestyrelsen.

5.   Hvad angår andre afgørelser end dem, der er omhandlet i stk. 3, litra b), og stk. 4, har hver enkelt medlemsstat og Unionen én stemme. Unionens stemme afgives i fællesskab af Kommissionens to repræsentanter.

6.   Formanden deltager i afstemninger.

Afdeling II

Den administrerende direktør

Artikel 16

Udnævnelse og afskedigelse af og forlængelse af embedsperioden for den administrerende direktør

1.   Direktøren skal være en person med ekspertise og et godt omdømme inden for de områder, hvor kompetencecentret opererer.

2.   Den administrerende direktør ansættes i en stilling som midlertidigt ansat ved kompetencecentret i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene.

3.   Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen fra en liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, på baggrund af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende udvælgelsesprocedure.

4.   Med henblik på indgåelsen af kontrakten med den administrerende direktør repræsenteres kompetencecentret af formanden for bestyrelsen.

5.   Den administrerende direktørs embedsperiode er fire år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen en vurdering, der tager evalueringen af den administrerende direktørs præstation og kompetencecentrets fremtidige opgaver og udfordringer i betragtning.

6.   Bestyrelsen kan på grundlag af et forslag fra Kommissionen, der tager hensyn til den i stk. 5 omhandlede vurdering, forlænge den administrerende direktørs embedsperiode med højst fire år.

7.   En administrerende direktør, hvis embedsperiode er blevet forlænget, må ikke deltage i endnu en udvælgelsesprocedure til den samme stilling.

8.   Den administrerende direktør kan kun afskediges ved en afgørelse truffet af bestyrelsen efter forslag fra Kommissionen eller fra mindst 50 % af medlemsstaterne.

Artikel 17

Den administrerende direktørs opgaver

1.   Den administrerende direktør er ansvarlig for driften og den daglige ledelse af kompetencecentret og er dets retlige repræsentant. Den administrerende direktør er ansvarlig over for bestyrelsen og udøver sit hverv i fuld uafhængighed inden for rammerne af de beføjelser, vedkommende har fået overdraget. Den administrerende direktør bistås af kompetencecentrets personale.

2.   Den administrerende direktør varetager som minimum følgende opgaver i fuld uafhængighed:

| a) | gennemføre afgørelser vedtaget af bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

gennemføre afgørelser vedtaget af bestyrelsen

| b) | støtte bestyrelsen i dens arbejde, sørge for sekretariatsbistand til dens møder, og forsyne den med alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af dens hverv |
| --- | --- |

b)

støtte bestyrelsen i dens arbejde, sørge for sekretariatsbistand til dens møder, og forsyne den med alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af dens hverv

| c) | efter samråd med bestyrelsen og Kommissionen og under hensyntagen til input fra de nationale koordinationscentre og fællesskabet udarbejde og med henblik på vedtagelse forelægge bestyrelsen dagsordenen samt, i overensstemmelse med dagsordenen, udkastet til det årlige arbejdsprogram og udkastet til kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram, herunder anvendelsesområdet for indkaldelser af forslag, indkaldelser af interessetilkendegivelser og indkaldelser af bud, der er nødvendige for at gennemføre det årlige arbejdsprogram og de tilhørende udgiftsoverslag på forslag af medlemsstaterne og Kommissionen |
| --- | --- |

c)

efter samråd med bestyrelsen og Kommissionen og under hensyntagen til input fra de nationale koordinationscentre og fællesskabet udarbejde og med henblik på vedtagelse forelægge bestyrelsen dagsordenen samt, i overensstemmelse med dagsordenen, udkastet til det årlige arbejdsprogram og udkastet til kompetencecentrets flerårige arbejdsprogram, herunder anvendelsesområdet for indkaldelser af forslag, indkaldelser af interessetilkendegivelser og indkaldelser af bud, der er nødvendige for at gennemføre det årlige arbejdsprogram og de tilhørende udgiftsoverslag på forslag af medlemsstaterne og Kommissionen

| d) | udarbejde og forelægge bestyrelsen forslag til det årlige budget med henblik på vedtagelse, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter |
| --- | --- |

d)

udarbejde og forelægge bestyrelsen forslag til det årlige budget med henblik på vedtagelse, herunder den tilhørende stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter

| e) | gennemføre det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og aflægge rapport til bestyrelsen herom |
| --- | --- |

e)

gennemføre det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og aflægge rapport til bestyrelsen herom

| f) | udarbejde et udkast til den årlige aktivitetsrapport om kompetencecentret, herunder oplysninger om de tilhørende udgifter og gennemførelsen af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram; rapporten ledsages om nødvendigt af forslag om yderligere forbedring af virkeliggørelsen eller om omformulering af de strategiske mål og prioriteter |
| --- | --- |

f)

udarbejde et udkast til den årlige aktivitetsrapport om kompetencecentret, herunder oplysninger om de tilhørende udgifter og gennemførelsen af dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram; rapporten ledsages om nødvendigt af forslag om yderligere forbedring af virkeliggørelsen eller om omformulering af de strategiske mål og prioriteter

| g) | sikre gennemførelsen af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer knyttet til kompetencecentrets præstation |
| --- | --- |

g)

sikre gennemførelsen af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer knyttet til kompetencecentrets præstation

| h) | udarbejde en handlingsplan, der følger op på konklusionerne i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4, og hvert andet år forelægge rapporterne om fremskridt for Europa-Parlamentet og Kommissionen |
| --- | --- |

h)

udarbejde en handlingsplan, der følger op på konklusionerne i gennemførelsesrapporten og evalueringen, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2 og 4, og hvert andet år forelægge rapporterne om fremskridt for Europa-Parlamentet og Kommissionen

| i) | udarbejde og indgå aftaler med de nationale koordinationscentre |
| --- | --- |

i)

udarbejde og indgå aftaler med de nationale koordinationscentre

| j) | være ansvarlig for administrative, finansielle og personalemæssige spørgsmål, herunder gennemførelsen af kompetencecentrets budget, under behørig hensyntagen til rådgivning fra den relevante interne revisionsfunktion, i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra e), l), t), u), v) og w) |
| --- | --- |

j)

være ansvarlig for administrative, finansielle og personalemæssige spørgsmål, herunder gennemførelsen af kompetencecentrets budget, under behørig hensyntagen til rådgivning fra den relevante interne revisionsfunktion, i overensstemmelse med de afgørelser, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra e), l), t), u), v) og w)

| k) | godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af forslag i henhold til det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende tilskudsaftaler og -afgørelser |
| --- | --- |

k)

godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af forslag i henhold til det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende tilskudsaftaler og -afgørelser

| l) | godkende fortegnelsen over tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte på grundlag af en prioriteringsliste udarbejdet af et panel af uafhængige eksperter |
| --- | --- |

l)

godkende fortegnelsen over tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte på grundlag af en prioriteringsliste udarbejdet af et panel af uafhængige eksperter

| m) | godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af bud i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende kontrakter |
| --- | --- |

m)

godkende og forvalte iværksættelsen af indkaldelser af bud i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram og forvalte de deraf følgende kontrakter

| n) | godkende de bud, der udvælges til at modtage støtte |
| --- | --- |

n)

godkende de bud, der udvælges til at modtage støtte

| o) | indsende udkastet til årsregnskab og balance til den relevante interne revisionsfunktion, og efterfølgende til bestyrelsen |
| --- | --- |

o)

indsende udkastet til årsregnskab og balance til den relevante interne revisionsfunktion, og efterfølgende til bestyrelsen

| p) | sikre, at der foretages risikovurdering og risikostyring |
| --- | --- |

p)

sikre, at der foretages risikovurdering og risikostyring

| q) | underskrive individuelle tilskudsaftaler, -afgørelser og -kontrakter |
| --- | --- |

q)

underskrive individuelle tilskudsaftaler, -afgørelser og -kontrakter

| r) | underskrive indkøbskontrakter |
| --- | --- |

r)

underskrive indkøbskontrakter

| s) | udarbejde en handlingsplan, som følger op på konklusionerne i interne eller eksterne revisionsberetninger samt undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (16), og aflægge statusrapport to gange om året til Kommissionen og regelmæssigt til bestyrelsen |
| --- | --- |

s)

udarbejde en handlingsplan, som følger op på konklusionerne i interne eller eksterne revisionsberetninger samt undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) oprettet ved Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (16), og aflægge statusrapport to gange om året til Kommissionen og regelmæssigt til bestyrelsen

| t) | udarbejde udkast til finansielle bestemmelser for kompetencecentret |
| --- | --- |

t)

udarbejde udkast til finansielle bestemmelser for kompetencecentret

| u) | etablere og opretholde et velfungerende og effektivt internt kontrolsystem og indberette alle betydelige ændringer heraf til bestyrelsen |
| --- | --- |

u)

etablere og opretholde et velfungerende og effektivt internt kontrolsystem og indberette alle betydelige ændringer heraf til bestyrelsen

| v) | sikre effektiv kommunikation med EU-institutionerne og efter anmodning aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

v)

sikre effektiv kommunikation med EU-institutionerne og efter anmodning aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

| w) | træffe enhver anden foranstaltning, der er nødvendig for at vurdere kompetencecentrets opfyldelse af dets mission og mål |
| --- | --- |

w)

træffe enhver anden foranstaltning, der er nødvendig for at vurdere kompetencecentrets opfyldelse af dets mission og mål

| x) | varetage alle andre opgaver, som bestyrelsen har pålagt eller delegeret til vedkommende. |
| --- | --- |

x)

varetage alle andre opgaver, som bestyrelsen har pålagt eller delegeret til vedkommende.

Afdeling III

Den strategiske rådgivningsgruppe

Artikel 18

Sammensætningen af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

1.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe består af højst 20 medlemmer. Medlemmerne udnævnes af bestyrelsen på forslag af den administrerende direktør blandt repræsentanterne for medlemmerne af fællesskabet, ud over repræsentanter fra EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. Kun repræsentanter for medlemmer, der ikke kontrolleres af et tredjeland, eller af en enhed etableret i et tredjeland, kan komme i betragtning. Udnævnelsen sker efter en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure. Bestyrelsen skal sigte mod, at Den Strategiske Rådgivningsgruppes sammensætning opnår en afbalanceret repræsentation af fællesskabet for så vidt angår videnskabelige, industrielle og civilsamfundsmæssige enheder, industrier på efterspørgsels- og udbudssiden, store virksomheder og SMV’er, samt en afbalanceret repræsentation med hensyn til geografisk oprindelse og køn. Den skal også sigte mod at opnå en sektorspecifik balance under hensyn til samhørigheden i Unionen og alle medlemsstaterne inden for cybersikkerhedsforskning, -industri og -teknologi. Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal være sammensat for at muliggøre en omfattende, løbende og permanent dialog mellem fællesskabet og kompetencecentret.

2.   Medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal have erfaring med hensyn til cybersikkerhedsforskning, industriel udvikling, udbud, gennemførelse eller ibrugtagning af professionelle tjenesteydelser eller produkter. Kravene til en sådan ekspertise præciseres yderligere af bestyrelsen.

3.   Procedurerne for bestyrelsens udnævnelse af medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe og Den Strategiske Rådgivningsgruppes drift præciseres i forretningsordenen for bestyrelsen og gøres offentligt tilgængelige.

4.   Mandatperioderne for medlemmerne af Den Strategiske Rådgivningsgruppe er to år. Disse perioder kan fornyes én gang.

5.   Repræsentanterne for Kommissionen og for andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig ENISA, kan af Den Strategiske Rådgivningsgruppe indbydes til at deltage i og støtte dens arbejde. Den Strategiske Rådgivningsgruppe kan fra sag til sag indbyde yderligere repræsentanter fra fællesskabet til som observatør, rådgiver eller ekspert, alt efter hvad der er relevant, for at tage hensyn til dynamikken i udviklingen på cybersikkerhedsområdet. Medlemmerne af bestyrelsen kan deltage som observatører i Den Strategiske Rådgivningsgruppes møder.

Artikel 19

Sammensætningen af Den Strategiske Rådgivningsgruppe

1.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe mødes mindst tre gange om året.

2.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe giver rådgivning til bestyrelsen om oprettelse i fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), af arbejdsgrupper om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde, når disse spørgsmål direkte vedrører opgaverne og kompetenceområderne fastsat i artikel 20. Hvor det er nødvendigt, er sådanne arbejdsgrupper underlagt den overordnede koordinering forestået af et eller flere medlemmer af Den Strategiske Rådgivningsgruppe.

3.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe vælger sin formand ved simpelt flertal blandt sine medlemmer.

4.   Sekretariatet for Den Strategiske Rådgivningsgruppe varetages af den administrerende direktør og kompetencecentrets personale under anvendelse af eksisterende ressourcer, med behørig hensyntagen til kompetencecentrets samlede arbejdsbyrde. De midler, der tildeles til støtte for Den Strategiske Rådgivningsgruppe, anføres i forslaget til det årlige budget.

5.   Den Strategiske Rådgivningsgruppe vedtager sin forretningsorden ved simpelt flertal blandt sine medlemmer.

Artikel 20

Den Strategiske Rådgivningsgruppes opgaver

Den Strategiske Rådgivningsgruppe rådgiver regelmæssigt vedrørende varetagelsen af kompetencecentret aktiviteter og sikrer kommunikation med fællesskabet og andre relevante interessenter. Den Strategiske Rådgivningsgruppe skal endvidere:

| a) | under hensyn til bidrag fra fællesskabet og de i artikel 13, stk. 3, litra n) omhandlede arbejdsgrupper, hvor det er relevant, yde og løbende ajourføre strategisk rådgivning og input til den administrerende direktør og bestyrelsen for så vidt angår dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram inden for de frister, bestyrelsen fastsætter |
| --- | --- |

a)

under hensyn til bidrag fra fællesskabet og de i artikel 13, stk. 3, litra n) omhandlede arbejdsgrupper, hvor det er relevant, yde og løbende ajourføre strategisk rådgivning og input til den administrerende direktør og bestyrelsen for så vidt angår dagsordenen, det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram inden for de frister, bestyrelsen fastsætter

| b) | rådgive bestyrelsen om oprettelsen af arbejdsgrupper inden for fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde |
| --- | --- |

b)

rådgive bestyrelsen om oprettelsen af arbejdsgrupper inden for fællesskabet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra n), om specifikke spørgsmål af relevans for kompetencecentrets arbejde

| c) | med forbehold af bestyrelsens godkendelse træffe afgørelser om og organisere offentlige høringer, som er åbne for alle offentlige og private interessenter med en interesse for cybersikkerhedsområdet for at indsamle input til den i litra a) omhandlede strategiske rådgivning. |
| --- | --- |

c)

med forbehold af bestyrelsens godkendelse træffe afgørelser om og organisere offentlige høringer, som er åbne for alle offentlige og private interessenter med en interesse for cybersikkerhedsområdet for at indsamle input til den i litra a) omhandlede strategiske rådgivning.

KAPITEL III

Finansielle bestemmelser

Artikel 21

Unionens og medlemsstaternes finansielle bidrag

1.   Kompetencecentret finansieres af Unionen, mens fælles tiltag finansieres af Unionen og af frivillige bidrag fra medlemsstaterne.

2.   Administrations- og driftsomkostningerne for fælles tiltag dækkes af Unionen og de medlemsstater, der bidrager til de fælles tiltag, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og (EU) 2021/694.

3.   Unionens bidrag til kompetencecentret til dækning af administrations- og driftsomkostninger omfatter følgende:

| a) | op til 1 649 566 000 EUR fra programmet for et digitalt Europa, herunder op til 32 000 000 EUR til administrationsomkostninger |
| --- | --- |

a)

op til 1 649 566 000 EUR fra programmet for et digitalt Europa, herunder op til 32 000 000 EUR til administrationsomkostninger

| b) | et beløb fra Horisont Europa, herunder til administrationsomkostninger, til fælles tiltag, et sådant beløb lig med beløbet, som medlemsstaterne bidrager med i henhold til denne artikels stk. 7, men ikke større end det beløb, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i medfør af artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/695, i det årlige arbejdsprogram eller i det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

b)

et beløb fra Horisont Europa, herunder til administrationsomkostninger, til fælles tiltag, et sådant beløb lig med beløbet, som medlemsstaterne bidrager med i henhold til denne artikels stk. 7, men ikke større end det beløb, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i medfør af artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/695, i det årlige arbejdsprogram eller i det flerårige arbejdsprogram

| c) | et beløb fra andre relevante EU-programmer, som det er nødvendigt for gennemførelsen af kompetencecentrets opgaver eller opfyldelsen af dets mål, med forbehold af afgørelser, der træffes i overensstemmelse med Unionens retsakter om oprettelse af disse programmer. |
| --- | --- |

c)

et beløb fra andre relevante EU-programmer, som det er nødvendigt for gennemførelsen af kompetencecentrets opgaver eller opfyldelsen af dets mål, med forbehold af afgørelser, der træffes i overensstemmelse med Unionens retsakter om oprettelse af disse programmer.

4.   Unionens maksimale bidrag betales over bevillingerne i Unionens almindelige budget, afsat til programmet for et digitalt Europa, særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa som oprettet ved afgørelse (EU) 2021/764 og andre programmer og projekter, der ligger inden for kompetencecentrets eller netværkets virkefelt.

5.   Kompetencecentret gennemfører cybersikkerhedstiltag, der er omfattet af programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. iv).

6.   Bidrag fra andre EU-programmer end dem, der er omhandlet i stk. 3 og 4, som udgør en del af Unionens medfinansiering af et program, der gennemføres af en af medlemsstaterne, medregnes ikke i beregningen af Unionens maksimale finansielle bidrag, der er omhandlet i disse stykker.

7.   Medlemsstaterne deltager frivilligt i fælles tiltag ved hjælp af frivillige finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier. Hvis en medlemsstat deltager i en fælles aktion, dækker den pågældende medlemsstats finansielle bidrag administrationsomkostningerne i forhold til dens bidrag til dette fælles tiltag. Administrationsomkostningerne ved fælles tiltag dækkes af finansielle bidrag. Driftsomkostningerne ved fælles tiltag dækkes af finansielle bidrag eller i form af naturalier, som fastsat i Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa. Bidrag fra den enkelte medlemsstat kan tage form af støtte som den pågældende medlemsstat yder som led i et fælles tiltag til støttemodtagere etableret i den pågældende medlemsstat. Bidrag i form af naturalier fra medlemsstaterne består af de støtteberettigede omkostninger, der afholdes af de nationale koordinationscentre og andre offentlige enheder, når de deltager i projekter, der finansieres via denne forordning, med fradrag af Unionens bidrag til disse omkostninger. I tilfælde af projekter, der finansieres via Horisont Europa, beregnes støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 36 i forordning (EU) 2021/695. I tilfælde af projekter, der finansieres af programmet for et digitalt Europa, beregnes de støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med finansforordningen.

Den forventede størrelse af medlemsstaternes samlede frivillige bidrag til fælles tiltag under Horisont Europa, herunder finansielle bidrag til administrationsomkostninger, fastlægges, så de kan tages i betragtning i Horisont Europas strategiske planlægningsproces, der skal gennemføres i medfør af artikel 6, stk. 6, i forordning (EU) 2021/695 med input fra bestyrelsen. Med hensyn til tiltag under programmet for et digitalt Europa kan medlemsstaterne uanset artikel 15 i forordning (EU) 2021/694 yde et bidrag til de af kompetencecentrets omkostninger, der medfinansieres af programmet for et digitalt Europa, som er lavere end de beløb, der er angivet i denne artikels stk. 3, litra a).

8.   Medlemsstaternes nationale medfinansiering af tiltag, der støttes af andre EU-programmer end Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, betragtes som medlemsstaternes nationale bidrag, for så vidt som disse bidrag er led i fælles tiltag og indgår i kompetencecentrets arbejdsprogram.

9.   Med henblik på at vurdere de bidrag, der er omhandlet i denne artikels stk. 3 og i artikel 22, stk. 2, litra b), fastlægges omkostninger i overensstemmelse med de berørte medlemsstaters sædvanlige praksis for omkostningsberegning, den berørte medlemsstats gældende regnskabsstandarder og de relevante internationale regnskabsstandarder og IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards). Omkostninger attesteres af en uafhængig ekstern revisor, som udnævnes af den pågældende medlemsstat. Værdiansættelsesmetoden kan kontrolleres af kompetencecentret, hvis der opstår usikkerhed om følge af attesteringen.

10.   Såfremt en medlemsstat misligholder sine forpligtelser vedrørende det finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier til fælles tiltag, meddeler den administrerende direktør skriftligt den pågældende medlemsstat herom og fastsætter en rimelig frist, inden for hvilken en sådan misligholdelse skal bringes til ophør. Såfremt situationen ikke er bragt til ophør inden for denne frist, indkalder den administrerende direktør til et bestyrelsesmøde med henblik på at beslutte, om den misligholdende deltagende medlemsstat skal fratages sin stemmeret, eller hvorvidt der skal træffes andre foranstaltninger, indtil den pågældende medlemsstat har opfyldt sine forpligtelser. Den misligholdende medlemsstats stemmerettigheder vedrørende fælles tiltag suspenderes, indtil misligholdelsen er bragt til ophør.

11.   Kommissionen kan indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag til fælles tiltag, såfremt de bidragydende medlemsstater ikke bidrager, kun bidrager delvis eller bidrager for sent med de bidrag, der er omhandlet i stk. 3, litra b). Kommissionens indstilling, nedsættelse eller suspension af Unionens finansielle bidrag skal for så vidt angår beløb og tid stå i forhold til medlemsstatens manglende bidrag, delvise bidrag eller forsinkede bidrag.

12.   De bidragydende medlemsstater meddeler senest den 31. januar hvert år bestyrelsen værdien af de i stk. 7 omhandlede bidrag til fælles tiltag med Unionen, som er ydet i det foregående regnskabsår.

Artikel 22

Kompetencecentrets omkostninger og ressourcer

1.   Kompetencecentrets administrationsomkostninger dækkes i princippet af finansielle bidrag fra Unionen på årsbasis. Yderligere finansielle bidrag gives af bidragydende medlemsstater i forhold til deres frivillige bidrag til fælles tiltag. Hvis en del af bidraget til administrationsomkostninger ikke anvendes, kan det stilles til rådighed til dækning af kompetencecentrets driftsomkostninger.

2.   Kompetencecentrets driftsomkostninger dækkes af følgende bidrag:

| a) | Unionens finansielle bidrag |
| --- | --- |

a)

Unionens finansielle bidrag

| b) | frivillige finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater for så vidt angår fælles tiltag. |
| --- | --- |

b)

frivillige finansielle bidrag eller bidrag i form af naturalier fra bidragydende medlemsstater for så vidt angår fælles tiltag.

3.   Kompetencecentrets ressourcer, der er indført i dets budget, består af følgende bidrag:

| a) | Unionens finansielle bidrag til drifts- og administrationsomkostninger |
| --- | --- |

a)

Unionens finansielle bidrag til drifts- og administrationsomkostninger

| b) | bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til administrationsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag |
| --- | --- |

b)

bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til administrationsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag

| c) | bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til driftsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag |
| --- | --- |

c)

bidragydende medlemsstaters frivillige finansielle bidrag til driftsomkostninger for så vidt angår fælles tiltag

| d) | eventuelle indtægter genereret af kompetencecentret |
| --- | --- |

d)

eventuelle indtægter genereret af kompetencecentret

| e) | eventuelle andre finansielle bidrag, ressourcer eller indtægter. |
| --- | --- |

e)

eventuelle andre finansielle bidrag, ressourcer eller indtægter.

4.   Eventuelle renter af de bidrag, der betales til kompetencecentret af de bidragydende medlemsstater, betragtes som kompetencecentrets indtægt.

5.   Alle kompetencecentrets indtægter og dets aktiviteter skal anvendes til at nå dets mål.

6.   Kompetencecentret ejer alle aktiver, som det har genereret, eller som er overføret til det med det formål at opfylde dets mål. Uden at det berører de gældende regler for det relevante finansieringsprogram træffes der afgørelse om ejerskabet af aktiver, der er genereret eller erhvervet i forbindelse med fælles tiltag, i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, litra b).

7.   Bortset fra når kompetencecentret afvikles, forbliver eventuelle overskydende indtægter i forhold til udgifterne kompetencecentrets ejendom og må ikke udbetales til de bidragydende medlemmer af kompetencecentret.

8.   Kompetencecentret arbejder tæt sammen med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer under behørig hensyntagen til deres respektive mandater, og uden at eksisterende samarbejdsmekanismer overlapper hinanden, med henblik på at drage fordel af synergier med disse og, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, med henblik på at reducere de administrative omkostninger.

Artikel 23

Finansielle forpligtelser

Kompetencecentrets finansielle forpligtelser må ikke overstige værdien af de finansielle ressourcer, der er til rådighed, eller som medlemmerne har afsat til dets budget.

Artikel 24

Regnskabsår

Regnskabsåret løber fra den 1. januar til den 31. december.

Artikel 25

Opstilling af budgettet

1.   Hvert år udarbejder den administrerende direktør et udkast til overslag over kompetencecentrets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og forelægger det for bestyrelsen, ledsaget af udkastet til stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l). Der skal være balance mellem indtægter og udgifter. Kompetencecentrets udgifter omfatter udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift. Administrative udgifter skal holdes på et minimum, herunder ved hjælp af omplacering af personale eller omfordeling af stillinger.

2.   Hvert år udarbejder bestyrelsen på grundlag af udkastet til overslag over indtægter og udgifter, der er omhandlet i stk. 1, et overslag over indtægter og udgifter for kompetencecentret for det følgende regnskabsår.

3.   Bestyrelsen fremsender senest den 31. januar hvert år det i denne artikels stk. 2 nævnte overslag, der skal være en del af udkastet til det samlede programmeringsdokument, som er omhandlet i artikel 32, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2019/715, til Kommissionen.

4.   På grundlag af det overslag, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, opfører Kommissionen i forslaget til Unionens budget de overslag, den skønner nødvendige for den stillingsfortegnelse, der er omhandlet i denne forordnings artikel 13, stk. 3, litra l), og beløbet af det bidrag der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 313 og 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

5.   Europa-Parlamentet og Rådet godkender bevillingerne til bidraget til kompetencecentret.

6.   Europa-Parlamentet og Rådet vedtager den stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 13. stk. 3, litra l).

7.   Bestyrelsen vedtager kompetencecentrets budget sammen med det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Unionens almindelige budget. Om nødvendigt afpasser bestyrelsen kompetencecentrets budget og det årlige arbejdsprogram i overensstemmelse med Unionens almindelige budget.

Artikel 26

Fremlæggelse af kompetencecentrets regnskaber og decharge

Fremlæggelsen af kompetencecentrets foreløbige og endelige regnskaber og decharge skal overholde reglerne og tidsplanen i finansforordningen og i kompetencecentrets finansielle bestemmelser.

Artikel 27

Operationel og finansiel rapportering

1.   Den administrerende direktør rapporterer årligt til bestyrelsen om udøvelsen af vedkommendes hverv i overensstemmelse med kompetencecentrets finansielle bestemmelser.

2.   Senest to måneder efter udgangen af hvert regnskabsår forelægger den administrerende direktør med henblik på godkendelse bestyrelsen en årlig aktivitetsrapport om de fremskridt, som kompetencecentret har gjort i det foregående kalenderår, navnlig med hensyn til det årlige arbejdsprogram for det pågældende år og opfyldelsen af dets strategiske mål og prioriteter. Denne rapport omfatter oplysninger om følgende:

| a) | gennemførte operationelle tiltag og de tilhørende udgifter |
| --- | --- |

a)

gennemførte operationelle tiltag og de tilhørende udgifter

| b) | indsendte forslag til tiltag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat |
| --- | --- |

b)

indsendte forslag til tiltag fordelt efter deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat

| c) | de tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte, fordelt på deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat og med angivelse af kompetencecentrets bidrag til de enkelte deltagere og tiltag |
| --- | --- |

c)

de tiltag, der er udvalgt til at modtage støtte, fordelt på deltagertype, herunder SMV'er, og efter medlemsstat og med angivelse af kompetencecentrets bidrag til de enkelte deltagere og tiltag

| d) | opfyldelsen af missionen og målene fastsat i denne forordning og forslag til yderligere nødvendigt arbejde for at opfylde denne mission og disse mål |
| --- | --- |

d)

opfyldelsen af missionen og målene fastsat i denne forordning og forslag til yderligere nødvendigt arbejde for at opfylde denne mission og disse mål

| e) | gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram. |
| --- | --- |

e)

gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram.

3.   Den årlige aktivitetsrapport gøres offentligt tilgængelig, når den er godkendt af bestyrelsen.

Artikel 28

Finansielle bestemmelser

Kompetencecentret vedtager sine særlige finansielle bestemmelser i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70.

Artikel 29

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1.   Ved gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning, træffer kompetencecentret egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved regelmæssig og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Kompetencecentret giver Kommissionens personale og andre personer med tilladelse fra Kommissionen samt Revisionsretten adgang til kompetencecentrets lokaler og til alle oplysninger, herunder i elektronisk form, som er nødvendige for at gennemføre deres revisioner.

3.   OLAF kan foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (18) for at fastslå, om der har været tale om svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud eller en kontrakt, der direkte eller indirekte er finansieret i overensstemmelse med denne forordning.

4.   Kontrakter og aftaler om tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, kompetencecentret, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og disse undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at det berører stk. 1, 2 og 3. Hvor gennemførelsen af et tiltag helt eller delvis uddelegeres eller videredelegeres, eller hvor den kræver indgåelse af en kontrakt om offentligt indkøb eller finansiel støtte til tredjepart, skal kontrakten eller tilskudsaftalen omfattekontrahenten eller tilskudsmodtagerens forpligtelse til at kræve, at alle involverede tredjeparter udtrykkelig accepterer de nævnte beføjelser, der er tildelt Kommissionen, kompetencecentret, Revisionsretten og OLAF.

KAPITEL IV

Kompetencecentrets personale

Artikel 30

Personale

1.   Personalevedtægten og ansættelsesvilkårene og de regler, der i fællesskab er vedtaget af EU-institutionerne med henblik på anvendelsen af personalevedtægten og ansættelsesvilkårene, finder anvendelse på kompetencecentrets ansatte.

2.   Bestyrelsen udøver med hensyn til kompetencecentrets ansatte de beføjelser, som personalevedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedsbeføjelser«).

3.   I overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110 vedtager bestyrelsen i på grundlag af artikel 2, stk. 1, i personalevedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene en afgørelse, der tillægger den administrerende direktør de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser og fastsætter betingelserne for at suspendere denne delegation. Den administrerende direktør har bemyndigelse til at uddelegere disse beføjelser.

4.   Under helt særlige omstændigheder kan bestyrelsen ved en afgørelse midlertidigt suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er uddelegeret til den administrerende direktør, og enhver efterfølgende uddelegering foretaget af sidstnævnte. I sådanne tilfælde udøver bestyrelsen selv ansættelsesmyndighedsbeføjelserne eller uddelegerer dem til et af sine medlemmer eller til en anden medarbejder i kompetencecentret end den administrerende direktør.

5.   Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelser til personalevedtægten og ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110.

6.   Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l), med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver ansættelsesgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med kompetencecentrets årlige budget.

7.   De menneskelige ressourcer, som kompetencecentret kræver, dækkes i første omgang ved omplacering af personale eller omfordeling af stillinger fra EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og yderligere menneskelige ressourcer gennem rekruttering. Kompetencecentrets personale kan bestå af midlertidigt ansatte og kontraktansatte.

8.   Alle personaleomkostninger afholdes af kompetencecentret.

Artikel 31

Udstationerede nationale eksperter og andet personale

1.   Kompetencecentret kan gøre brug af udstationerede nationale eksperter eller andre medarbejdere, der ikke er ansat af kompetencecentret.

2.   Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen en afgørelse, der fastlægger bestemmelser om udstationering af nationale eksperter til kompetencecentret.

Artikel 32

Privilegier og immuniteter

Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, finder anvendelse på kompetencecentret og dets personale.

KAPITEL V

Fælles bestemmelser

Artikel 33

Sikkerhedsregler

1.   Artikel 12 i forordning (EU) 2021/694 finder anvendelse på deltagelse i alle tiltag, som finansieres af kompetencecentret.

2.   Følgende særlige sikkerhedsregler finder anvendelse på tiltag, der finansieres af Horisont Europa:

| a) | med henblik på artikel 38, stk. 1, i forordning (EU) 2021/695, kan udstedelse af ikkeekslusive licenser, når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til tredjeparter, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og er kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere |
| --- | --- |

a)

med henblik på artikel 38, stk. 1, i forordning (EU) 2021/695, kan udstedelse af ikkeekslusive licenser, når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til tredjeparter, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og er kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere

| b) | med henblik på artikel 40, stk. 4, første afsnit, litra b) i forordning (EU) 2021/695 er overdragelse eller licens til en juridisk enhed, der er etableret i et associeret land eller etableret i Unionen, men kontrolleret fra tredjelande, begrundelse for at gøre indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten til resultater eller mod indrømmelse af en eksklusiv licens vedrørende resultater |
| --- | --- |

b)

med henblik på artikel 40, stk. 4, første afsnit, litra b) i forordning (EU) 2021/695 er overdragelse eller licens til en juridisk enhed, der er etableret i et associeret land eller etableret i Unionen, men kontrolleret fra tredjelande, begrundelse for at gøre indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten til resultater eller mod indrømmelse af en eksklusiv licens vedrørende resultater

| c) | med henblik på artikel 41, stk. 7, første afsnit, litra a), i forordning (EU) 2021/695 kan indrømmelsen af adgangsrettigheder, som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 9), når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til en juridisk enhed, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere. |
| --- | --- |

c)

med henblik på artikel 41, stk. 7, første afsnit, litra a), i forordning (EU) 2021/695 kan indrømmelsen af adgangsrettigheder, som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 9), når det fremgår af det årlige arbejdsprogram, begrænses til en juridisk enhed, der er etableret eller anses for at være etableret i en medlemsstat og kontrolleret af denne medlemsstat eller af denne medlemsstats statsborgere.

Artikel 34

Gennemsigtighed

1.   Kompetencecentret udfører sine aktiviteter med en høj grad af gennemsigtighed.

2.   Kompetencecentret sikrer, at offentligheden og eventuelle interesserede parter rettidigt får passende, objektive, pålidelige og let tilgængelige oplysninger, navnlig med hensyn til resultaterne af dets arbejde. Det gør også interesseerklæringer afgivet i overensstemmelse med artikel 43 offentligt tilgængelige. Disse krav gælder også for de nationale koordinationscentre, fællesskabet og Den Strategiske Rådgivningsgruppe i overensstemmelse med relevant ret.

3.   Bestyrelsen kan efter forslag fra den administrerende direktør tillade interesserede parter at følge nogle af kompetencecentrets aktiviteter.

4.   Kompetencecentret fastsætter i forretningsordenen for kompetencecentrets bestyrelse og for Den Strategiske Rådgivningsgruppe de praktiske ordninger for gennemførelse af de gennemsigtighedsregler, der er omhandlet i denne artikels stk. 1 og 2. For tiltag, der finansieres af Horisont Europa, tager disse forretningsordener og ordninger behørigt hensyn til forordning (EU) 2021/695.

Artikel 35

Kønsbalance

Ved gennemførelsen af denne forordning skal Kommissionen, medlemsstaterne og andre interessenter fra den institutionelle og private sektor, når de udpeger kandidater eller foreslår repræsentanter, om muligt vælge repræsentanter blandt forskellige kandidater og med henblik på at sikre en ligelig kønsfordeling.

Artikel 36

Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede informationer og ikkeklassificerede følsomme informationer

1.   Efter Kommissionens godkendelse, vedtager bestyrelsen kompetencecentrets sikkerhedsregler. Disse sikkerhedsregler anvender de sikkerhedsprincipper og -regler, der er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 (19) og (EU, Euratom) 2015/444 (20).

2.   Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør, eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupper, og kompetencecentrets medarbejdere skal overholde fortrolighedskravene i henhold til artikel 339 i TEUF, selv efter at deres hverv er ophørt.

3.   Kompetencecentret kan træffe de nødvendige foranstaltninger for at lette udvekslingen af oplysninger, der er relevante for dets opgaver, med Kommissionen og medlemsstaterne og, hvor det er hensigtsmæssigt, de relevante EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. Administrative ordninger, der indgås med henblik herpå angående udveksling af EU's klassificerede informationer, eller, i mangel af sådanne ordninger, ekstraordinær ad hoc-videregivelse af EU's klassificerede informationer skal forhåndsgodkendes af Kommissionen.

Artikel 37

Aktindsigt

1.   Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på dokumenter, der opbevares af kompetencecentret.

2.   Bestyrelsen vedtager ordninger for gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 senest den 29. december 2021.

3.   Afgørelser truffet af kompetencecentret i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 kan gøres til genstand for en klage til ombudsmanden i henhold til artikel 228 i TEUF eller indbringes for Den Europæiske Unions Domstol i henhold til artikel 263 i TEUF.

Artikel 38

Overvågning, evaluering og revision

1.   Kompetencecentret sikrer, at dets aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes gennem de nationale koordinationscentre og netværk, underkastes løbende og systematisk overvågning og regelmæssig evaluering. Kompetencecentret sikrer, at data for overvågning af gennemførelsen og resultaterne af EU-finansieringsprogrammerne, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, litra b), indsamles effektivt og rettidigt, og pålægger modtagere af EU-midler og medlemsstaterne proportionelle rapporteringskrav. Konklusionerne af denne evaluering gøres offentligt tilgængelige.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om gennemførelsen af denne forordning, og under alle omstændigheder senest 30 måneder efter den dato, der er fastlagt i artikel 46, stk. 4, udarbejder Kommissionen en gennemførelsesrapport om kompetencecentrets aktiviteter under hensyntagen til det foreløbige input fra bestyrelsen, de nationale koordinationscentre og fællesskabet. Kommissionen forelægger denne gennemførelsesrapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 30. juni 2024. Kompetencecentret og medlemsstaterne giver Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af denne rapport.

3.   Den i stk. 2 omhandlede gennemførelsesrapport skal omfatte vurderinger af:

| a) | kompetencecentrets arbejdskapacitet med hensyn til dets mission, mål, mandat og opgaver samt samarbejde og koordinering med andre interessenter, navnlig de nationale koordinationscentre, fællesskabet og ENISA |
| --- | --- |

a)

kompetencecentrets arbejdskapacitet med hensyn til dets mission, mål, mandat og opgaver samt samarbejde og koordinering med andre interessenter, navnlig de nationale koordinationscentre, fællesskabet og ENISA

| b) | de resultater, som kompetencecentret har opnået under hensyntagen til dets mission, mål, mandat og opgaver, og navnlig kompetencecentrets effektivitet ved koordinering af EU-midler og pooling af ekspertise |
| --- | --- |

b)

de resultater, som kompetencecentret har opnået under hensyntagen til dets mission, mål, mandat og opgaver, og navnlig kompetencecentrets effektivitet ved koordinering af EU-midler og pooling af ekspertise

| c) | gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram |
| --- | --- |

c)

gennemførelsesopgavernes overensstemmelse med dagsordenen og det flerårige arbejdsprogram

| d) | kompetencecentrets koordinering og samarbejde med programudvalgene for Horisont Europa og for programmet for et digitalt Europa, navnlig med henblik på at øge overensstemmelse og synergier med dagsordenen, det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram og programmet for et digitalt Europa |
| --- | --- |

d)

kompetencecentrets koordinering og samarbejde med programudvalgene for Horisont Europa og for programmet for et digitalt Europa, navnlig med henblik på at øge overensstemmelse og synergier med dagsordenen, det årlige arbejdsprogram, det flerårige arbejdsprogram og programmet for et digitalt Europa

| e) | fælles tiltag. |
| --- | --- |

e)

fælles tiltag.

4.   Efter forelæggelse af den i denne artikels stk. 2 omhandlede gennemførelsesrapport foretager Kommissionen en evaluering af kompetencecentret under hensyn til det foreløbige input fra bestyrelsen, de nationale koordinationscentre og fællesskabet. Denne evaluering henviser til eller ajourfører om nødvendigt de i denne artikels stk. 3 omhandlede vurderinger og foretages før udløbet af den frist, der er fastsat i artikel 47, stk. 1, med henblik på rettidigt at afgøre, om det er hensigtsmæssigt at forlænge varigheden af kompetencecentrets mandat ud over den pågældende periode. Denne evaluering skal vurdere de retlige og administrative aspekter vedrørende kompetencecentrets mandat og potentialet til at skabe synergier og undgå fragmentering i forhold til andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.

Såfremt Kommissionen finder, at en videreførelse af kompetencecentret er berettiget med henblik på dets mission, mål, mandat og opgaver, kan den fremsætte et lovgivningsforslag om forlængelse af varigheden af kompetencecentrets mandat fastsat i artikel 47.

5.   På baggrund af konklusionerne i gennemførelsesrapporten, der er omhandlet i stk. 2, kan Kommissionen træffe passende tiltag.

6.   Overvågning, evaluering, udfasning og fornyelse af bidraget fra Horisont Europa udføres i overensstemmelse med artikel 10, 50 og 52 og i forordning (EU) 2021/695 og aftalte gennemførelsesordninger.

7.   Overvågning, rapportering og evaluering af bidraget fra programmet for et digitalt Europa udføres i overensstemmelse medartikel 24 og 25 i forordning (EU) 2021/694.

8.   I tilfælde af afvikling af kompetencecentret foretager Kommissionen en endelig evaluering af kompetencecentret inden for seks måneder efter kompetencecentrets afvikling og under alle omstændigheder senest to år efter iværksættelsen af afviklingsproceduren, der er omhandlet i artikel 47. Resultaterne af denne endelige evaluering forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 39

Kompetencecentrets status som juridisk person

1.   Kompetencecentret har status som juridisk person.

2.   Kompetencecentret har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som retten i den pågældende medlemsstat tillægger juridiske personer. Det kan navnlig erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og kan optræde som part i retssager.

Artikel 40

Kompetencecentrets ansvar

1.   Kompetencecentrets ansvar i kontraktforhold er omfattet af den ret, som finder anvendelse på den pågældende aftale, afgørelse eller kontrakt.

2.   For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, erstatter kompetencecentret samtlige skader, der forvoldes af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv, i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes ret.

3.   Kompetencecentrets betalinger som følge af et erstatningsansvar som omhandlet i stk. 1 og 2 samt omkostninger og udgifter i denne forbindelse anses for kompetencecentrets udgifter og afholdes af dets midler.

4.   Kompetencecentret er eneansvarligt for at opfylde sine forpligtelser.

Artikel 41

Den Europæiske Unions Domstols kompetence og lovvalg

1.   Den Europæiske Unions Domstol har kompetence:

| a) | til at træffe afgørelse i medfør af eventuelle voldgiftsbestemmelser indeholdt i afgørelser truffet af, eller aftaler eller kontrakter indgået af, kompetencecentret |
| --- | --- |

a)

til at træffe afgørelse i medfør af eventuelle voldgiftsbestemmelser indeholdt i afgørelser truffet af, eller aftaler eller kontrakter indgået af, kompetencecentret

| b) | i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af kompetencecentrets personale under udøvelsen af deres hverv |
| --- | --- |

b)

i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af kompetencecentrets personale under udøvelsen af deres hverv

| c) | ved enhver tvist mellem kompetencecentret og dets personale inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægten. |
| --- | --- |

c)

ved enhver tvist mellem kompetencecentret og dets personale inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i personalevedtægten.

2.   Med hensyn til anliggender, som ikke er omfattet af denne forordning eller andre EU-retsakter, finder retten i den medlemsstat, hvor kompetencecentret har hjemsted, anvendelse.

Artikel 42

Unionens og medlemsstaternes ansvar og forsikring

1.   Unionens og medlemsstaternes økonomiske ansvar for kompetencecentrets gæld er begrænset til de bidrag, de allerede har ydet til administrationsomkostninger.

2.   Kompetencecentret tegner og opretholder passende forsikring.

Artikel 43

Interessekonflikter

Bestyrelsen vedtager regler om forebyggelse, konstatering og løsning af interessekonflikter for så vidt angår medlemmer, organer og personale, herunder den administrerende direktør. Disse regler skal indeholde bestemmelser med henblik på at undgå interessekonflikter for så vidt angår repræsentanterne for de medlemmer, der sidder i bestyrelsen samt i Den Strategiske Rådgivningsgruppe, i overensstemmelse med finansforordningen, herunder bestemmelser om interesseerklæringer. De nationale koordinationscentre er underlagt national ret med hensyn til interessekonflikter.

Artikel 44

Beskyttelse af personoplysninger

1.   Kompetencecentrets behandling af personoplysninger sker i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

2.   Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelser som omhandlet i artikel 45, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1725. Bestyrelsen kan vedtage de supplerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for kompetencecentrets anvendelse af nævnte forordning.

Artikel 45

Støtte fra værtsmedlemsstaten

Der kan indgås en administrativ aftale mellem kompetencecentret og værtsmedlemsstaten, hvor det har hjemsted, angående privilegier og immuniteter og anden støtte, som denne medlemsstat skal yde kompetencecentret.

KAPITEL VI

Afsluttende bestemmelser

Artikel 46

Indledende tiltag

1.   Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af kompetencecentret, indtil det har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Kommissionen gennemfører i overensstemmelse med EU-retten alle nødvendige tiltag i samarbejde med kompetencecentrets kompetente organer.

2.   Med henblik på denne artikels stk. 1 kan Kommissionen udpege en midlertidig administrerende direktør, indtil den administrerende direktør tiltræder sin stilling efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 16. Den midlertidige administrerende direktør udøver den administrerende direktørs hverv og kan bistås af et begrænset antal medarbejdere fra Kommissionen. Kommissionen kan udpege et begrænset antal af sine medarbejdere til kompetencecentret på midlertidig basis.

3.   Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i kompetencecentrets årlige budget, når det er blevet vedtaget af bestyrelsen, og kan indgå aftaler og kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, og træffe afgørelser, efter vedtagelse af stillingsfortegnelsen omhandlet i artikel 13, stk. 3, litra l).

4.   Den midlertidige administrerende direktør skal efter aftale med den administrerende direktør og med forbehold af bestyrelsens godkendelse, fastsætte den dato, hvor kompetencecentret har kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Fra og med denne dato afholder Kommissionen sig fra at indgå forpligtelser og foretage betalinger for kompetencecentrets aktiviteter.

Artikel 47

Varighed

1.   Kompetencecentret oprettes for perioden fra den 28. juni 2021 til den 31. december 2029.

2.   Medmindre kompetencecentrets mandat forlænges i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, iværksættes afviklingsproceduren automatisk ved udløbet af den periode, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1.

3.   Til at forestå afviklingen af kompetencecentret udpeger bestyrelsen en eller flere likvidatorer, som handler i overensstemmelse med bestyrelsens afgørelser.

4.   Når kompetencecentret afvikles, anvendes dets aktiver til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem Unionen og de bidragydende medlemsstater i forhold til deres finansielle bidrag til kompetencecentret. Et eventuelt overskud, der tilfalder Unionen, tilbageføres til Unionens budget.

Artikel 48

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 159 af 10.5.2019, s. 63.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 17.4.2019 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets førstebehandlingsholdning af 20.4.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Europa-Parlamentets holdning af 19.5.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021 s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT L 166 af 11.5.2021 s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 15).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 af 18. december 2018 om rammefinansforordningen for de organer, der er nedsat i henhold til TEUF og Euratomtraktaten og omhandlet i artikel 70 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122 af 10.5.2019, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Rådets afgørelse (EU) 2021/764 af 10. maj 2021 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af afgørelse 2013/743/EU (EUT L 167 I af 12.5.2021, s. 1).

12

(13)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/173 af 12. februar 2021 om oprettelse af Det Europæiske Forvaltningsorgan for Klima, Infrastruktur og Miljø, Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område, Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Innovationsråd og SMV'er, Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd og Det Europæiske Forvaltningsorgan for Uddannelse og Kultur og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2013/801/EU, 2013/771/EU, 2013/778/EU, 2013/779/EU, 2013/776/EU og 2013/770/EU (EUT L 50 af 15.2.2021, s. 9).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

14

(15)  
  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

15

(16)  Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20).

16

(17)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 af 13. marts 2015 om sikkerhedsbeskyttelse i Kommissionen (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 41).

19

(20)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

20

---

| 8.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 202/32

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/888

af 20. maj 2021

om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, artikel 166, stk. 4, og artikel 214, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen bygger på solidaritet såvel mellem borgerne som mellem medlemsstaterne. Denne universelle og fælles værdi er retningsgivende for Unionens tiltag og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare de aktuelle og kommende samfundsmæssige udfordringer, som unge europæere er villige til at bidrage til at imødegå ved at udvise deres solidaritet i praksis. I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) understreges det, at solidaritet er et af Unionens vigtigste principper. Dette princip er også omhandlet i artikel 21, stk. 1, i TEU, som en af hjørnestenene i Unionens optræden udadtil. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bygger på solidaritet såvel mellem borgerne som mellem medlemsstaterne. Denne universelle og fælles værdi er retningsgivende for Unionens tiltag og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare de aktuelle og kommende samfundsmæssige udfordringer, som unge europæere er villige til at bidrage til at imødegå ved at udvise deres solidaritet i praksis. I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) understreges det, at solidaritet er et af Unionens vigtigste principper. Dette princip er også omhandlet i artikel 21, stk. 1, i TEU, som en af hjørnestenene i Unionens optræden udadtil.

| (2) | I betragtning af den betydelige stigning i globale humanitære behov og med henblik på at fremme solidariteten og den humanitære bistands synlighed blandt unionsborgerne er der et behov for at udvikle solidaritet mellem medlemsstaterne og med tredjelande, der er ramt af menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den betydelige stigning i globale humanitære behov og med henblik på at fremme solidariteten og den humanitære bistands synlighed blandt unionsborgerne er der et behov for at udvikle solidaritet mellem medlemsstaterne og med tredjelande, der er ramt af menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer.

| (3) | Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør bidrage til en behovsbaseret humanitær indsats og være styret af den europæiske konsensus om humanitær bistand som fastsat i den fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen med titlen »Den europæiske konsensus om humanitær bistand« (4). Den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning bør fremmes. |
| --- | --- |

(3)

Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør bidrage til en behovsbaseret humanitær indsats og være styret af den europæiske konsensus om humanitær bistand som fastsat i den fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen med titlen »Den europæiske konsensus om humanitær bistand« (4). Den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning bør fremmes.

| (4) | Hvor det er relevant, bør der tages hensyn til De Forenede Nationers (FN's) Kontor for Koordination af Humanitære Anliggenders centrale og overordnede koordinerende rolle med hensyn til at fremme en sammenhængende international indsats i humanitære kriser. |
| --- | --- |

(4)

Hvor det er relevant, bør der tages hensyn til De Forenede Nationers (FN's) Kontor for Koordination af Humanitære Anliggenders centrale og overordnede koordinerende rolle med hensyn til at fremme en sammenhængende international indsats i humanitære kriser.

| (5) | Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør bidrage til en tilstrækkelig humanitær indsats, der styrker kønsperspektivet i Unionens humanitære bistandspolitik og fremmer en tilstrækkelig humanitær indsats over for de særlige behov hos kvinder og mænd i alle aldre. Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør tage hensyn til behovene og kapaciteterne hos personer i de mest sårbare situationer, herunder kvinder og børn, og personer, der er mest udsatte. |
| --- | --- |

(5)

Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør bidrage til en tilstrækkelig humanitær indsats, der styrker kønsperspektivet i Unionens humanitære bistandspolitik og fremmer en tilstrækkelig humanitær indsats over for de særlige behov hos kvinder og mænd i alle aldre. Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør tage hensyn til behovene og kapaciteterne hos personer i de mest sårbare situationer, herunder kvinder og børn, og personer, der er mest udsatte.

| (6) | Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør stræbe efter at bidrage til øget effektivitet og virkning af Unionens humanitære bistand i overensstemmelse med principperne om god humanitær donoradfærd. |
| --- | --- |

(6)

Frivillige tiltag i forbindelse med humanitær bistand bør stræbe efter at bidrage til øget effektivitet og virkning af Unionens humanitære bistand i overensstemmelse med principperne om god humanitær donoradfærd.

| (7) | I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i unge, og samtidig blev oprettelsen af et europæisk solidaritetskorps bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele Unionen kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får erhvervserfaring, men også værdifuld menneskelig erfaring. |
| --- | --- |

(7)

I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i unge, og samtidig blev oprettelsen af et europæisk solidaritetskorps bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele Unionen kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får erhvervserfaring, men også værdifuld menneskelig erfaring.

| (8) | Kommissionen understregede i sin meddelelse af 7. december 2016 med titlen »Et europæisk solidaritetskorps« behovet for at styrke grundlaget for solidaritetsarbejde i hele Europa, at give unge flere og bedre muligheder for solidaritetsaktiviteter, som dækker en lang række områder, og at støtte nationale, regionale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere forskellige udfordringer og kriser. Denne meddelelse markerede startskuddet til første fase af Det Europæiske Solidaritetskorps, hvorved der blev mobiliseret ressourcer under forskellige EU-programmer med henblik på at tilbyde unge i hele Unionen muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen understregede i sin meddelelse af 7. december 2016 med titlen »Et europæisk solidaritetskorps« behovet for at styrke grundlaget for solidaritetsarbejde i hele Europa, at give unge flere og bedre muligheder for solidaritetsaktiviteter, som dækker en lang række områder, og at støtte nationale, regionale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere forskellige udfordringer og kriser. Denne meddelelse markerede startskuddet til første fase af Det Europæiske Solidaritetskorps, hvorved der blev mobiliseret ressourcer under forskellige EU-programmer med henblik på at tilbyde unge i hele Unionen muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job.

| (9) | I denne forordning forstås ved solidaritet en følelse af individuelt og fælles ansvar for det fælles bedste, hvilket kommer til udtryk i konkrete tiltag. |
| --- | --- |

(9)

I denne forordning forstås ved solidaritet en følelse af individuelt og fælles ansvar for det fælles bedste, hvilket kommer til udtryk i konkrete tiltag.

| (10) | At bidrage til bistand til mennesker og samfund uden for Unionen, der har behov for humanitær bistand, baseret på de grundlæggende principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, er et vigtigt udtryk for solidaritet. |
| --- | --- |

(10)

At bidrage til bistand til mennesker og samfund uden for Unionen, der har behov for humanitær bistand, baseret på de grundlæggende principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, er et vigtigt udtryk for solidaritet.

| (11) | Der er behov for yderligere at udvikle solidaritet med ofre for kriser og katastrofer i tredjelande og at øge både kendskabet til og synligheden af humanitær bistand og frivilligt arbejde generelt som en livslang aktivitet blandt unionsborgerne. |
| --- | --- |

(11)

Der er behov for yderligere at udvikle solidaritet med ofre for kriser og katastrofer i tredjelande og at øge både kendskabet til og synligheden af humanitær bistand og frivilligt arbejde generelt som en livslang aktivitet blandt unionsborgerne.

| (12) | Unionen og medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, både internt og via tiltag udadtil. |
| --- | --- |

(12)

Unionen og medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, både internt og via tiltag udadtil.

| (13) | I sine konklusioner af 19. maj 2017 om operationalisering af sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand anerkendte Rådet behovet for at styrke modstandsdygtigheden ved at skabe større sammenhæng mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde og for yderligere at styrke de operationelle forbindelser mellem supplerende tilgange til humanitær bistand, udviklingssamarbejde og konfliktforebyggelse. |
| --- | --- |

(13)

I sine konklusioner af 19. maj 2017 om operationalisering af sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand anerkendte Rådet behovet for at styrke modstandsdygtigheden ved at skabe større sammenhæng mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde og for yderligere at styrke de operationelle forbindelser mellem supplerende tilgange til humanitær bistand, udviklingssamarbejde og konfliktforebyggelse.

| (14) | Unge bør gives lettilgængelige og inkluderende muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, hvorigennem de vil kunne udtrykke deres engagement til fordel for samfund, samtidig med at de erhverver nyttig viden og nyttige erfaringer, færdigheder og kompetencer til gavn for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og dermed forbedrer deres beskæftigelsesegnethed. Disse solidaritetsaktiviteter bør også støtte mobilitet blandt unge frivillige, interkulturel bevidsthed og interkulturel dialog. |
| --- | --- |

(14)

Unge bør gives lettilgængelige og inkluderende muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, hvorigennem de vil kunne udtrykke deres engagement til fordel for samfund, samtidig med at de erhverver nyttig viden og nyttige erfaringer, færdigheder og kompetencer til gavn for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og dermed forbedrer deres beskæftigelsesegnethed. Disse solidaritetsaktiviteter bør også støtte mobilitet blandt unge frivillige, interkulturel bevidsthed og interkulturel dialog.

| (15) | De solidaritetsaktiviteter, som tilbydes unge, bør give mulighed for konkrete og gavnlig bidrag fra unge. Solidaritetsaktiviteterne bør tilgodese uopfyldte samfundsmæssige behov og bidrage til at styrke samfund og aktivt medborgerskab. Solidaritetsaktiviteterne bør give unge mulighed for at opnå værdifuld viden og værdifulde færdigheder og kompetencer. Solidaritetsaktiviteterne bør være økonomisk tilgængelige for unge og foregå under sikre og sunde forhold. |
| --- | --- |

(15)

De solidaritetsaktiviteter, som tilbydes unge, bør give mulighed for konkrete og gavnlig bidrag fra unge. Solidaritetsaktiviteterne bør tilgodese uopfyldte samfundsmæssige behov og bidrage til at styrke samfund og aktivt medborgerskab. Solidaritetsaktiviteterne bør give unge mulighed for at opnå værdifuld viden og værdifulde færdigheder og kompetencer. Solidaritetsaktiviteterne bør være økonomisk tilgængelige for unge og foregå under sikre og sunde forhold.

| (16) | Programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (»programmet«) skaber et enkelt kontaktpunkt for solidaritetsaktiviteter i hele Unionen og uden for denne. Med henblik på at maksimere EU-finansieringens effektivitet og programmets virkning bør Kommissionen tilstræbe at skabe synergier på tværs af alle relevante programmer på en sammenhængende måde, men uden at disse synergier fører til, at midler anvendes til at forfølge andre mål end dem, der er fastsat i denne forordning. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet med andre relevante EU-politikker, f.eks. EU-ungdomsstrategien 2019-2027 (5), og andre relevante EU-programmer, navnlig Erasmus+-programmet, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 (6). Programmet tager afsæt i styrkerne og synergierne fra tidligere og eksisterende programmer, navnlig den europæiske volontørtjeneste, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 (7), og initiativet EU-bistandsfrivillige, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 (8). Der bør ligeledes sikres komplementaritet i forhold til eksisterende netværk på EU-plan af relevans for programaktiviteterne såsom Eurodesknetværket. Der bør endvidere sikres komplementaritet mellem eksisterende relaterede ordninger, navnlig nationale solidaritetsordninger såsom frivilligt arbejde, samfundsnyttigt arbejde og mobilitetsordninger for unge, og programmet for gensidigt at styrke og berige sådanne ordningers virkninger og kvaliteter og, hvor det er relevant, bygge videre på god praksis. Programmet bør ikke erstatte lignende nationale ordninger. Der bør sikres lige adgang for alle unge til nationale solidaritetsaktiviteter. |
| --- | --- |

(16)

Programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (»programmet«) skaber et enkelt kontaktpunkt for solidaritetsaktiviteter i hele Unionen og uden for denne. Med henblik på at maksimere EU-finansieringens effektivitet og programmets virkning bør Kommissionen tilstræbe at skabe synergier på tværs af alle relevante programmer på en sammenhængende måde, men uden at disse synergier fører til, at midler anvendes til at forfølge andre mål end dem, der er fastsat i denne forordning. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet med andre relevante EU-politikker, f.eks. EU-ungdomsstrategien 2019-2027 (5), og andre relevante EU-programmer, navnlig Erasmus+-programmet, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 (6). Programmet tager afsæt i styrkerne og synergierne fra tidligere og eksisterende programmer, navnlig den europæiske volontørtjeneste, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 (7), og initiativet EU-bistandsfrivillige, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 (8). Der bør ligeledes sikres komplementaritet i forhold til eksisterende netværk på EU-plan af relevans for programaktiviteterne såsom Eurodesknetværket. Der bør endvidere sikres komplementaritet mellem eksisterende relaterede ordninger, navnlig nationale solidaritetsordninger såsom frivilligt arbejde, samfundsnyttigt arbejde og mobilitetsordninger for unge, og programmet for gensidigt at styrke og berige sådanne ordningers virkninger og kvaliteter og, hvor det er relevant, bygge videre på god praksis. Programmet bør ikke erstatte lignende nationale ordninger. Der bør sikres lige adgang for alle unge til nationale solidaritetsaktiviteter.

| (17) | Med henblik på at tilpasse dets varighed til varigheden af den flerårige finansielle ramme for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«), der er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (9), bør programmet oprettes for en periode på syv år. |
| --- | --- |

(17)

Med henblik på at tilpasse dets varighed til varigheden af den flerårige finansielle ramme for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«), der er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (9), bør programmet oprettes for en periode på syv år.

| (18) | Med hensyn til fortolkningen af relaterede EU-retsakter er det hensigtsmæssigt, at både frivilligt arbejde på tværs af grænserne og frivilligt arbejde, som fortsat støttes i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med frivilligt arbejde, der foregår under den europæiske volontørtjeneste. |
| --- | --- |

(18)

Med hensyn til fortolkningen af relaterede EU-retsakter er det hensigtsmæssigt, at både frivilligt arbejde på tværs af grænserne og frivilligt arbejde, som fortsat støttes i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med frivilligt arbejde, der foregår under den europæiske volontørtjeneste.

| (19) | Programmet er udformet for at give unge nye muligheder for at udføre frivillige aktiviteter i solidaritetsrelaterede sektorer samt at udforme og udvikle solidaritetsprojekter på eget initiativ. Disse muligheder bidrager til at fremme unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Programmet bør også støtte netværksaktiviteter for deltagere og deltagende organisationer samt foranstaltninger til at sikre kvaliteten af de støttede aktiviteter og til at fremme valideringen af deltagernes læringsresultater. På den måde tilstræber programmet også at bidrage til europæisk samarbejde, der er relevant for unge, og til at øge bevidstheden om dets positive virkninger. Det er hensigtsmæssigt at de solidaritetsaktiviteter, der tilbydes, følger en klar og detaljeret procedure for deltagerne og de deltagende organisationer, der fastlægger trinnene i alle faser af solidaritetsaktiviteterne. |
| --- | --- |

(19)

Programmet er udformet for at give unge nye muligheder for at udføre frivillige aktiviteter i solidaritetsrelaterede sektorer samt at udforme og udvikle solidaritetsprojekter på eget initiativ. Disse muligheder bidrager til at fremme unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Programmet bør også støtte netværksaktiviteter for deltagere og deltagende organisationer samt foranstaltninger til at sikre kvaliteten af de støttede aktiviteter og til at fremme valideringen af deltagernes læringsresultater. På den måde tilstræber programmet også at bidrage til europæisk samarbejde, der er relevant for unge, og til at øge bevidstheden om dets positive virkninger. Det er hensigtsmæssigt at de solidaritetsaktiviteter, der tilbydes, følger en klar og detaljeret procedure for deltagerne og de deltagende organisationer, der fastlægger trinnene i alle faser af solidaritetsaktiviteterne.

| (20) | Solidaritetsaktiviteterne bør have en potentiel europæisk merværdi og bør være til gavn for samfund og fremme deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Solidaritetsaktiviteterne bør udvikles inden for forskellige områder såsom uddannelse, ungdomsarbejde, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, entreprenørskab og navnlig socialt entreprenørskab, medborgerskab og demokratisk deltagelse, interkulturel bevidsthed og interkulturel dialog, social inklusion, inklusion af personer med handicap, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsats, katastrofeforebyggelse, -beredskab og -genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og nonfoodprodukter, sundhed og trivsel, kultur og herunder kulturarv, kreativitet, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere under hensyn til de udfordringer, som personer med migrantbaggrund står over for, territorialt samarbejde og samhørighed, samt samarbejde på tværs af grænserne. Solidaritetsaktiviteterne bør indeholde en solid lærings- og uddannelsesdimension gennem relevante aktiviteter, der tilbydes deltagerne før, under og efter solidaritetsaktiviteten. |
| --- | --- |

(20)

Solidaritetsaktiviteterne bør have en potentiel europæisk merværdi og bør være til gavn for samfund og fremme deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Solidaritetsaktiviteterne bør udvikles inden for forskellige områder såsom uddannelse, ungdomsarbejde, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, entreprenørskab og navnlig socialt entreprenørskab, medborgerskab og demokratisk deltagelse, interkulturel bevidsthed og interkulturel dialog, social inklusion, inklusion af personer med handicap, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsats, katastrofeforebyggelse, -beredskab og -genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og nonfoodprodukter, sundhed og trivsel, kultur og herunder kulturarv, kreativitet, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere under hensyn til de udfordringer, som personer med migrantbaggrund står over for, territorialt samarbejde og samhørighed, samt samarbejde på tværs af grænserne. Solidaritetsaktiviteterne bør indeholde en solid lærings- og uddannelsesdimension gennem relevante aktiviteter, der tilbydes deltagerne før, under og efter solidaritetsaktiviteten.

| (21) | Frivilligt arbejde, både i og uden for Unionen, giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst og fremmer unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab, samfundsdeltagelse og beskæftigelsesegnethed. Frivilligt arbejde bør ikke have negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør ikke opfattes som en erstatning for den. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om politikker for frivilligt arbejde på ungdomsområdet ved hjælp af den åbne koordinationsmetode. |
| --- | --- |

(21)

Frivilligt arbejde, både i og uden for Unionen, giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst og fremmer unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab, samfundsdeltagelse og beskæftigelsesegnethed. Frivilligt arbejde bør ikke have negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør ikke opfattes som en erstatning for den. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om politikker for frivilligt arbejde på ungdomsområdet ved hjælp af den åbne koordinationsmetode.

| (22) | Unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet. Programmet bidrager til at fremme denne initiativlyst ved at give unge mulighed for at udforme og gennemføre deres egne solidaritetsprojekter med sigte på at tage hånd om bestemte udfordringer til gavn for deres lokalsamfund. Solidaritetsprojekter er en mulighed for at afprøve idéer vedrørende og innovative løsninger på fælles udfordringer ved hjælp af en bottom-up-tilgang, og de støtter unge i selv at være drivkraft bag solidaritetstiltag. Solidaritetsprojekter tjener også som springbræt for videre engagement i solidaritetsaktiviteter og er det første skridt i retning af at tilskynde deltagere til at udøve selvstændig virksomhed og fortsætte med at være aktive medborgere i egenskab af frivillige, praktikanter eller medarbejdere i foreninger, NGO'er eller andre organer, der er aktive inden for de solidaritetsrelaterede, almennyttige og ungdomsrelaterede sektorer. |
| --- | --- |

(22)

Unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet. Programmet bidrager til at fremme denne initiativlyst ved at give unge mulighed for at udforme og gennemføre deres egne solidaritetsprojekter med sigte på at tage hånd om bestemte udfordringer til gavn for deres lokalsamfund. Solidaritetsprojekter er en mulighed for at afprøve idéer vedrørende og innovative løsninger på fælles udfordringer ved hjælp af en bottom-up-tilgang, og de støtter unge i selv at være drivkraft bag solidaritetstiltag. Solidaritetsprojekter tjener også som springbræt for videre engagement i solidaritetsaktiviteter og er det første skridt i retning af at tilskynde deltagere til at udøve selvstændig virksomhed og fortsætte med at være aktive medborgere i egenskab af frivillige, praktikanter eller medarbejdere i foreninger, NGO'er eller andre organer, der er aktive inden for de solidaritetsrelaterede, almennyttige og ungdomsrelaterede sektorer.

| (23) | Deltagere i frivilligt arbejde (»frivillige«) kan bidrage til at styrke Unionens evne til at yde behovs- og principbaseret humanitær bistand og kan være med til at øge effektiviteten i den humanitære sektor, forudsat at de udvælges, uddannes og forberedes til udsendelse på passende vis, og det dermed sikres, at de har de fornødne færdigheder og kompetencer til at hjælpe mennesker i nød på den mest effektive måde, og forudsat at de kan regne med tilstrækkelig støtte og vejledning på stedet. Derfor spiller højtuddannede, velkvalificerede og erfarne trænere, mentorer og eksperter en vigtig rolle ved at bidrage til effektiviteten af den humanitære indsats på stedet og støtte de frivillige som led i det frivillige arbejde. Sådanne trænere, mentorer og eksperter kan deltage i frivilligt arbejde for at vejlede og ledsage de frivillige samt bidrage til udviklings- og kapacitetsopbygningskomponenterne i det frivillige arbejde og således styrke lokale netværk og samfund. Der bør lægges særlig vægt på værtsorganisationers kapacitet i tredjelande og på behovet for at integrere det frivillige arbejde i den lokale kontekst og for at lette frivilliges interaktion med lokale humanitære aktører, værtssamfundet og civilsamfundet. |
| --- | --- |

(23)

Deltagere i frivilligt arbejde (»frivillige«) kan bidrage til at styrke Unionens evne til at yde behovs- og principbaseret humanitær bistand og kan være med til at øge effektiviteten i den humanitære sektor, forudsat at de udvælges, uddannes og forberedes til udsendelse på passende vis, og det dermed sikres, at de har de fornødne færdigheder og kompetencer til at hjælpe mennesker i nød på den mest effektive måde, og forudsat at de kan regne med tilstrækkelig støtte og vejledning på stedet. Derfor spiller højtuddannede, velkvalificerede og erfarne trænere, mentorer og eksperter en vigtig rolle ved at bidrage til effektiviteten af den humanitære indsats på stedet og støtte de frivillige som led i det frivillige arbejde. Sådanne trænere, mentorer og eksperter kan deltage i frivilligt arbejde for at vejlede og ledsage de frivillige samt bidrage til udviklings- og kapacitetsopbygningskomponenterne i det frivillige arbejde og således styrke lokale netværk og samfund. Der bør lægges særlig vægt på værtsorganisationers kapacitet i tredjelande og på behovet for at integrere det frivillige arbejde i den lokale kontekst og for at lette frivilliges interaktion med lokale humanitære aktører, værtssamfundet og civilsamfundet.

| (24) | Det er vigtigt, at deltagere og deltagende organisationer mærker, at de tilhører et fællesskab af personer og enheder, der arbejder på at øge solidariteten i hele Europa. Samtidig har de deltagende organisationer behov for støtte til at øge deres kapacitet til at tilbyde solidaritetsaktiviteter af god kvalitet til et stigende antal deltagere. Programmet bør støtte netværksaktiviteter, der sigter mod at styrke deltageres og deltagende organisationers engagement i et sådant fællesskab, fremme programmets ånd og tilskynde til udveksling af nyttige praksisser og erfaringer. Netværksaktiviteter bør også bidrage til at udbrede kendskabet til programmet blandt offentlige og private aktører og gøre det nemmere at indhente feedback fra deltagere og deltagende organisationer om gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(24)

Det er vigtigt, at deltagere og deltagende organisationer mærker, at de tilhører et fællesskab af personer og enheder, der arbejder på at øge solidariteten i hele Europa. Samtidig har de deltagende organisationer behov for støtte til at øge deres kapacitet til at tilbyde solidaritetsaktiviteter af god kvalitet til et stigende antal deltagere. Programmet bør støtte netværksaktiviteter, der sigter mod at styrke deltageres og deltagende organisationers engagement i et sådant fællesskab, fremme programmets ånd og tilskynde til udveksling af nyttige praksisser og erfaringer. Netværksaktiviteter bør også bidrage til at udbrede kendskabet til programmet blandt offentlige og private aktører og gøre det nemmere at indhente feedback fra deltagere og deltagende organisationer om gennemførelsen af programmet.

| (25) | Der bør udvises særlig omhu for at sikre kvaliteten af solidaritetsaktiviteter og de muligheder, der tilbydes inden for programmets rammer, navnlig ved at tilbyde deltagerne online- og offlineuddannelse, sproglig og administrativ støtte før, under og efter den pågældende solidaritetsaktivitet samt forsikring, herunder dækning ved ulykke, sygdom og civilretligt ansvar. Valideringen af den viden og de færdigheder og kompetencer, som deltagere erhverver i kraft af deres erfaringer under programmet, bør sikres. Deltagernes, de deltagende organisationers og de påtænkte modtageres sikkerhed er fortsat af afgørende betydning. Sådan sikkerhed bør omfatte passende godkendelseskrav for deltagere, der arbejder med sårbare grupper, i overensstemmelse med gældende national ret. Alle solidaritetsaktiviteter bør overholde princippet om ikke at gøre skade og bør gennemføres under behørig hensyntagen til virkningerne af uforudsete omstændigheder såsom miljøkriser, konflikter eller pandemier. Frivillige bør ikke udsendes til aktioner, der gennemføres i områder med internationale og ikkeinternationale væbnede konflikter, eller til faciliteter, der strider mod internationale menneskerettighedsstandarder. |
| --- | --- |

(25)

Der bør udvises særlig omhu for at sikre kvaliteten af solidaritetsaktiviteter og de muligheder, der tilbydes inden for programmets rammer, navnlig ved at tilbyde deltagerne online- og offlineuddannelse, sproglig og administrativ støtte før, under og efter den pågældende solidaritetsaktivitet samt forsikring, herunder dækning ved ulykke, sygdom og civilretligt ansvar. Valideringen af den viden og de færdigheder og kompetencer, som deltagere erhverver i kraft af deres erfaringer under programmet, bør sikres. Deltagernes, de deltagende organisationers og de påtænkte modtageres sikkerhed er fortsat af afgørende betydning. Sådan sikkerhed bør omfatte passende godkendelseskrav for deltagere, der arbejder med sårbare grupper, i overensstemmelse med gældende national ret. Alle solidaritetsaktiviteter bør overholde princippet om ikke at gøre skade og bør gennemføres under behørig hensyntagen til virkningerne af uforudsete omstændigheder såsom miljøkriser, konflikter eller pandemier. Frivillige bør ikke udsendes til aktioner, der gennemføres i områder med internationale og ikkeinternationale væbnede konflikter, eller til faciliteter, der strider mod internationale menneskerettighedsstandarder.

| (26) | Programmet bør overholde principperne i EU-retningslinjerne for fremme og beskyttelse af børns rettigheder fra 2017 og i artikel 9 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. |
| --- | --- |

(26)

Programmet bør overholde principperne i EU-retningslinjerne for fremme og beskyttelse af børns rettigheder fra 2017 og i artikel 9 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap.

| (27) | For at sikre at programaktiviteterne får den ønskede effekt på deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, kulturelle, medborgerlige og faglige udvikling, bør den viden og de færdigheder og kompetencer, der udgør læringsresultaterne af den pågældende aktivitet, identificeres og dokumenteres behørigt. Med henblik herpå bør der tilskyndes til anvendelse af effektive instrumenter på EU-plan og nationalt plan til anerkendelse af ikkeformel og uformel læring såsom Youthpass og Europass, hvor det er relevant, i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold som anbefalet i Rådets henstilling af 20. december 2012 (10). |
| --- | --- |

(27)

For at sikre at programaktiviteterne får den ønskede effekt på deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, kulturelle, medborgerlige og faglige udvikling, bør den viden og de færdigheder og kompetencer, der udgør læringsresultaterne af den pågældende aktivitet, identificeres og dokumenteres behørigt. Med henblik herpå bør der tilskyndes til anvendelse af effektive instrumenter på EU-plan og nationalt plan til anerkendelse af ikkeformel og uformel læring såsom Youthpass og Europass, hvor det er relevant, i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold som anbefalet i Rådets henstilling af 20. december 2012 (10).

| (28) | Kommissionen og de nationale agenturer bør også tilskynde tidligere deltagere til at dele deres erfaringer gennem ungdomsnetværk, uddannelsesinstitutioner og workshopper i roller såsom ambassadører eller medlemmer af et netværk. Tidligere deltagere vil også kunne bidrage til uddannelse af deltagere. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen og de nationale agenturer bør også tilskynde tidligere deltagere til at dele deres erfaringer gennem ungdomsnetværk, uddannelsesinstitutioner og workshopper i roller såsom ambassadører eller medlemmer af et netværk. Tidligere deltagere vil også kunne bidrage til uddannelse af deltagere.

| (29) | Et kvalitetsmærke bør sikre, at deltagende organisationer opfylder programmets principper og krav med hensyn til deres rettigheder og forpligtelser i alle faser af solidaritetsforløbet. |
| --- | --- |

(29)

Et kvalitetsmærke bør sikre, at deltagende organisationer opfylder programmets principper og krav med hensyn til deres rettigheder og forpligtelser i alle faser af solidaritetsforløbet.

| (30) | Enhver enhed, der ønsker at deltage i programmet, bør tildeles et kvalitetsmærke, forudsat at det overholder de relevante betingelser. Programgennemførelsesorganerne bør løbende gennemføre den procedure, der fører til tildelingen af et kvalitetsmærke. Programgennemførelsesorganerne bør regelmæssigt genoverveje, hvorvidt enheder fortsat overholder de betingelser, der førte til tildelingen af deres kvalitetsmærke. Et kvalitetsmærke bør tilbagekaldes, hvis det i forbindelse med den kontrol, der udføres af programgennemførelsesorganerne, vurderes, at den pågældende enhed ikke længere overholder disse betingelser. Den administrative procedure for tildeling af et kvalitetsmærke bør reduceres til et minimum for at undgå at afskrække mindre organisationer. |
| --- | --- |

(30)

Enhver enhed, der ønsker at deltage i programmet, bør tildeles et kvalitetsmærke, forudsat at det overholder de relevante betingelser. Programgennemførelsesorganerne bør løbende gennemføre den procedure, der fører til tildelingen af et kvalitetsmærke. Programgennemførelsesorganerne bør regelmæssigt genoverveje, hvorvidt enheder fortsat overholder de betingelser, der førte til tildelingen af deres kvalitetsmærke. Et kvalitetsmærke bør tilbagekaldes, hvis det i forbindelse med den kontrol, der udføres af programgennemførelsesorganerne, vurderes, at den pågældende enhed ikke længere overholder disse betingelser. Den administrative procedure for tildeling af et kvalitetsmærke bør reduceres til et minimum for at undgå at afskrække mindre organisationer.

| (31) | En enhed, der ønsker at ansøge om finansiering til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer, bør først tildeles et kvalitetsmærke. Et sådan krav bør ikke gælde for fysiske personer, der på vegne af en uformel gruppe af deltagere ansøger om finansiel støtte til deres solidaritetsprojekter. At have et kvalitetsmærke bør dog ikke automatisk give ret til finansiering under programmet. |
| --- | --- |

(31)

En enhed, der ønsker at ansøge om finansiering til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer, bør først tildeles et kvalitetsmærke. Et sådan krav bør ikke gælde for fysiske personer, der på vegne af en uformel gruppe af deltagere ansøger om finansiel støtte til deres solidaritetsprojekter. At have et kvalitetsmærke bør dog ikke automatisk give ret til finansiering under programmet.

| (32) | Som hovedregel bør ansøgninger om tilskud indgives til det nationale agentur i det land, hvor den deltagende organisation hører hjemme. Ansøgninger om tilskud til aktiviteter med en EU-dimension eller en international dimension, herunder frivillige gruppers solidaritetsaktiviteter på prioriterede områder identificeret på EU-plan og solidaritetsaktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande, kan forvaltes centralt, hvis det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(32)

Som hovedregel bør ansøgninger om tilskud indgives til det nationale agentur i det land, hvor den deltagende organisation hører hjemme. Ansøgninger om tilskud til aktiviteter med en EU-dimension eller en international dimension, herunder frivillige gruppers solidaritetsaktiviteter på prioriterede områder identificeret på EU-plan og solidaritetsaktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande, kan forvaltes centralt, hvis det er hensigtsmæssigt.

| (33) | De deltagende organisationer kan udføre flere funktioner inden for rammerne af programmet. I en værtsfunktion bør de deltagende organisationer udføre aktiviteter i forbindelse med modtagelse af deltagere, herunder tilrettelæggelse af aktiviteter og vejledning og støtte til deltagerne i solidaritetsaktiviteten, i det omfang det er relevant. I en støttefunktion bør de udføre aktiviteter i forbindelse med udsendelse af deltagerne samt forberedelse af deltagerne inden og vejledning af dem under og efter solidaritetsaktiviteten, herunder gennem uddannelse af deltagerne og ved at henvise dem til lokale organisationer efter solidaritetsaktiviteten for at øge mulighederne for yderligere solidaritetsforløb. Kvalitetsmærket bør afspejle, at de specifikke krav varierer afhængigt af den type solidaritetsaktivitet, der tilbydes, og bekræfte, at organisationen er i stand til at sikre kvaliteten af solidaritetsaktiviteterne i alle faser af solidaritetsforløbet, i overensstemmelse med programmets principper og mål. En enhed, som ændrer sine aktiviteter væsentligt, bør orientere det kompetente programgennemførelsesorgan, som kan genoverveje, hvorvidt denne enhed fortsat overholder de betingelser, der førte til tildelingen af kvalitetsmærket. |
| --- | --- |

(33)

De deltagende organisationer kan udføre flere funktioner inden for rammerne af programmet. I en værtsfunktion bør de deltagende organisationer udføre aktiviteter i forbindelse med modtagelse af deltagere, herunder tilrettelæggelse af aktiviteter og vejledning og støtte til deltagerne i solidaritetsaktiviteten, i det omfang det er relevant. I en støttefunktion bør de udføre aktiviteter i forbindelse med udsendelse af deltagerne samt forberedelse af deltagerne inden og vejledning af dem under og efter solidaritetsaktiviteten, herunder gennem uddannelse af deltagerne og ved at henvise dem til lokale organisationer efter solidaritetsaktiviteten for at øge mulighederne for yderligere solidaritetsforløb. Kvalitetsmærket bør afspejle, at de specifikke krav varierer afhængigt af den type solidaritetsaktivitet, der tilbydes, og bekræfte, at organisationen er i stand til at sikre kvaliteten af solidaritetsaktiviteterne i alle faser af solidaritetsforløbet, i overensstemmelse med programmets principper og mål. En enhed, som ændrer sine aktiviteter væsentligt, bør orientere det kompetente programgennemførelsesorgan, som kan genoverveje, hvorvidt denne enhed fortsat overholder de betingelser, der førte til tildelingen af kvalitetsmærket.

| (34) | For at støtte solidaritetsaktiviteter blandt unge vil de deltagende organisationer kunne være offentlige eller private enheder eller internationale organisationer, almennyttige eller profitsøgende, og kan omfatte ungdomsorganisationer, religiøse institutioner, velgørenhedsorganisationer, sekulære humanistiske organisationer, ikkestatslige organisationer eller andre aktører fra civilsamfundet. |
| --- | --- |

(34)

For at støtte solidaritetsaktiviteter blandt unge vil de deltagende organisationer kunne være offentlige eller private enheder eller internationale organisationer, almennyttige eller profitsøgende, og kan omfatte ungdomsorganisationer, religiøse institutioner, velgørenhedsorganisationer, sekulære humanistiske organisationer, ikkestatslige organisationer eller andre aktører fra civilsamfundet.

| (35) | Opskaleringen af projekter inden for programmets rammer bør lettes. Der bør indføres særlige foranstaltninger for at hjælpe initiativtagere af projekter inden for programmets rammer med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og EU-programmer vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed og kultur. |
| --- | --- |

(35)

Opskaleringen af projekter inden for programmets rammer bør lettes. Der bør indføres særlige foranstaltninger for at hjælpe initiativtagere af projekter inden for programmets rammer med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og EU-programmer vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed og kultur.

| (36) | Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre for bør bistå programgennemførelsesorganerne, deltagende organisationer og deltagere for at højne kvaliteten af gennemførelsen af programaktiviteterne samt styrke identificering og validering af de kompetencer, der er opnået gennem disse aktiviteter, herunder gennem Youthpass. |
| --- | --- |

(36)

Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre for bør bistå programgennemførelsesorganerne, deltagende organisationer og deltagere for at højne kvaliteten af gennemførelsen af programaktiviteterne samt styrke identificering og validering af de kompetencer, der er opnået gennem disse aktiviteter, herunder gennem Youthpass.

| (37) | Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles løbende for at sikre let adgang til programmet i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (11), og for at skabe et enkelt kontaktpunkt for både interesserede enkeltpersoner og organisationer med hensyn til bl.a. tilmelding, identificering og matchning af profiler og muligheder, netværksaktiviteter og virtuelle udvekslinger, onlineuddannelse, sproglig støtte og støtte efter aktiviteten samt andre nyttige funktioner, der måtte kunne opstå i fremtiden. |
| --- | --- |

(37)

Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles løbende for at sikre let adgang til programmet i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (11), og for at skabe et enkelt kontaktpunkt for både interesserede enkeltpersoner og organisationer med hensyn til bl.a. tilmelding, identificering og matchning af profiler og muligheder, netværksaktiviteter og virtuelle udvekslinger, onlineuddannelse, sproglig støtte og støtte efter aktiviteten samt andre nyttige funktioner, der måtte kunne opstå i fremtiden.

| (38) | Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles yderligere under hensyntagen til den europæiske interoperabilitetsramme fastsat i meddelelsen fra Kommissionen af 23. marts 2017 med titlen »Den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse«, der indeholder specifik vejledning i, hvordan man opretter interoperable digitale offentlige tjenester, og er gennemført i medlemsstaterne og de øvrige medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde gennem nationale interoperabilitetsrammer. Den europæiske interoperabilitetsramme tilbyder offentlige forvaltninger 47 konkrete anbefalinger til, hvordan de kan forbedre forvaltningen af deres interoperabilitetsaktiviteter, etablere relationer på tværs af organisationer, strømline støtteprocesserne for digitale tjenester fra start til slut og sikre, at hverken eksisterende eller nye retsakter er til hinder for interoperabilitetsindsatsen. |
| --- | --- |

(38)

Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles yderligere under hensyntagen til den europæiske interoperabilitetsramme fastsat i meddelelsen fra Kommissionen af 23. marts 2017 med titlen »Den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse«, der indeholder specifik vejledning i, hvordan man opretter interoperable digitale offentlige tjenester, og er gennemført i medlemsstaterne og de øvrige medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde gennem nationale interoperabilitetsrammer. Den europæiske interoperabilitetsramme tilbyder offentlige forvaltninger 47 konkrete anbefalinger til, hvordan de kan forbedre forvaltningen af deres interoperabilitetsaktiviteter, etablere relationer på tværs af organisationer, strømline støtteprocesserne for digitale tjenester fra start til slut og sikre, at hverken eksisterende eller nye retsakter er til hinder for interoperabilitetsindsatsen.

| (39) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter. |
| --- | --- |

(39)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter.

| (40) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (14), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) og (EU) 2017/1939 (16) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(40)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (14), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) og (EU) 2017/1939 (16) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder.

| (41) | Programmet er målrettet unge mellem 18-30 år. For at deltage i de aktiviteter, der tilbydes inden for programmets rammer, bør sådanne unge være forpligtet til først at tilmelde sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal. |
| --- | --- |

(41)

Programmet er målrettet unge mellem 18-30 år. For at deltage i de aktiviteter, der tilbydes inden for programmets rammer, bør sådanne unge være forpligtet til først at tilmelde sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal.

| (42) | I betragtning af de specifikke udfordringer i forbindelse med humanitære tiltag bør deltagerne i frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner være mindst 18 og højst 35 år. |
| --- | --- |

(42)

I betragtning af de specifikke udfordringer i forbindelse med humanitære tiltag bør deltagerne i frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner være mindst 18 og højst 35 år.

| (43) | Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at solidaritetsaktiviteter er tilgængelige for alle unge, navnlig unge med færre muligheder. Der bør træffes særlige foranstaltninger for at fremme social inklusion og navnlig deltagelse af dårligt stillede unge, herunder tilvejebringelse af rimelig tilpasning, der gør det muligt for personer med handicap reelt at deltage i solidaritetsaktiviteter på lige fod med andre, i overensstemmelse med artikel 27 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og Rådets direktiv 2000/78/EF (18). Sådan særlige foranstaltninger bør tage hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, der kendetegner en række landdistrikter og Unionens regioner i den yderste periferi samt de oversøiske lande og territorier, og med fattigdommen i visse bynære områder. Medlemsstaterne, de oversøiske lande og territorier og tredjelande, der er associeret med programmet, bør ligeledes tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for, at programmet kan være velfungerende. Disse foranstaltninger bør så vidt muligt, og uden at det berører Schengenreglerne og EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, omfatte løsning af administrative problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser samt i tilfælde af grænseoverskridende aktiviteter inden for Unionen udstedelsen af et europæisk sygesikringskort. |
| --- | --- |

(43)

Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at solidaritetsaktiviteter er tilgængelige for alle unge, navnlig unge med færre muligheder. Der bør træffes særlige foranstaltninger for at fremme social inklusion og navnlig deltagelse af dårligt stillede unge, herunder tilvejebringelse af rimelig tilpasning, der gør det muligt for personer med handicap reelt at deltage i solidaritetsaktiviteter på lige fod med andre, i overensstemmelse med artikel 27 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og Rådets direktiv 2000/78/EF (18). Sådan særlige foranstaltninger bør tage hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, der kendetegner en række landdistrikter og Unionens regioner i den yderste periferi samt de oversøiske lande og territorier, og med fattigdommen i visse bynære områder. Medlemsstaterne, de oversøiske lande og territorier og tredjelande, der er associeret med programmet, bør ligeledes tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for, at programmet kan være velfungerende. Disse foranstaltninger bør så vidt muligt, og uden at det berører Schengenreglerne og EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, omfatte løsning af administrative problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser samt i tilfælde af grænseoverskridende aktiviteter inden for Unionen udstedelsen af et europæisk sygesikringskort.

| (44) | For at afspejle betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling har programmet til hensigt at bidrage til at integrere klimaindsatsen og til realisering af et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør tiltagene i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade, uden at programmets grundlæggende karakter ændres. Relevante tiltag bør under gennemførelsen af programmet identificeres og iværksættes samt revurderes som led i den relevante evaluerings- og revisionsproces. Det er også hensigtsmæssigt at måle relevante tiltag, der bidrager til klimamål, herunder dem, der har til formål at mindske programmets indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

(44)

For at afspejle betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling har programmet til hensigt at bidrage til at integrere klimaindsatsen og til realisering af et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør tiltagene i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade, uden at programmets grundlæggende karakter ændres. Relevante tiltag bør under gennemførelsen af programmet identificeres og iværksættes samt revurderes som led i den relevante evaluerings- og revisionsproces. Det er også hensigtsmæssigt at måle relevante tiltag, der bidrager til klimamål, herunder dem, der har til formål at mindske programmets indvirkning på miljøet.

| (45) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (19), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(45)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (19), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (46) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når dette valg foretages i forbindelse med tilskud, bør anvendelse af faste beløb, faste takster og satser for enhedsomkostninger overvejes. |
| --- | --- |

(46)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når dette valg foretages i forbindelse med tilskud, bør anvendelse af faste beløb, faste takster og satser for enhedsomkostninger overvejes.

| (47) | Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (20), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i specifikke aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse programtiltag under indirekte forvaltning. Retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, bør kunne deltage i visse programtiltag, som fastlagt i det arbejdsprogram og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til deltagelse af retlige enheder fra Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino og Den Hellige Stol. |
| --- | --- |

(47)

Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (20), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i specifikke aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse programtiltag under indirekte forvaltning. Retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, bør kunne deltage i visse programtiltag, som fastlagt i det arbejdsprogram og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til deltagelse af retlige enheder fra Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino og Den Hellige Stol.

| (48) | For at maksimere virkningen af programmet bør medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet og andre EU-programmer, gives mulighed for at stille supplerende finansiering til rådighed i overensstemmelse med reglerne for programmet. |
| --- | --- |

(48)

For at maksimere virkningen af programmet bør medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet og andre EU-programmer, gives mulighed for at stille supplerende finansiering til rådighed i overensstemmelse med reglerne for programmet.

| (49) | I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (21) kan personer og enheder hjemmehørende i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(49)

I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (21) kan personer og enheder hjemmehørende i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (50) | I lyset af artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i nævnte artikel. Der bør træffes foranstaltninger til at øge deltagelsen for regionerne i den yderste periferi i alle tiltag, herunder ved hjælp af finansiel støtte, hvor det er relevant, til mobilitetstiltag. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig deres nabolande, bør fremmes. Sådanne foranstaltninger bør overvåges og evalueres løbende. |
| --- | --- |

(50)

I lyset af artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i nævnte artikel. Der bør træffes foranstaltninger til at øge deltagelsen for regionerne i den yderste periferi i alle tiltag, herunder ved hjælp af finansiel støtte, hvor det er relevant, til mobilitetstiltag. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig deres nabolande, bør fremmes. Sådanne foranstaltninger bør overvåges og evalueres løbende.

| (51) | I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. Arbejdsprogrammerne bør fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for deres gennemførelse i overensstemmelse med programmets generelle og specifikke mål, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige krævede elementer. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer heraf bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren. |
| --- | --- |

(51)

I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. Arbejdsprogrammerne bør fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for deres gennemførelse i overensstemmelse med programmets generelle og specifikke mål, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige krævede elementer. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer heraf bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren.

| (52) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (22) bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis, herunder virkninger for samfundsmæssige og humanitære udfordringer. |
| --- | --- |

(52)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (22) bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis, herunder virkninger for samfundsmæssige og humanitære udfordringer.

| (53) | Passende former for opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de tiltag, der støttes af programmet, bør sikres på lokalt, nationalt og europæisk plan. Der bør være særligt fokus på sociale virksomheder og på at opmuntre dem til at støtte programaktiviteterne. Opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, og, hvis det er relevant, støttes af andre centrale interessenter. Endvidere bør Kommissionen regelmæssigt i hele programmets livscyklus involvere en bred vifte af interessenter, herunder deltagende organisationer, for at lette udveksling af god praksis og projektresultater og indsamle feedback om programmet. De nationale agenturer bør indbydes til at deltage i denne proces. |
| --- | --- |

(53)

Passende former for opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de tiltag, der støttes af programmet, bør sikres på lokalt, nationalt og europæisk plan. Der bør være særligt fokus på sociale virksomheder og på at opmuntre dem til at støtte programaktiviteterne. Opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, og, hvis det er relevant, støttes af andre centrale interessenter. Endvidere bør Kommissionen regelmæssigt i hele programmets livscyklus involvere en bred vifte af interessenter, herunder deltagende organisationer, for at lette udveksling af god praksis og projektresultater og indsamle feedback om programmet. De nationale agenturer bør indbydes til at deltage i denne proces.

| (54) | For bedre at kunne nå programmets mål bør Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale agenturer helst arbejde tæt sammen og, hvor det er relevant, i partnerskab med NGO'er, sociale virksomheder, ungdomsorganisationer, organisationer, der repræsenterer personer med handicap, og lokale interessenter, der har ekspertise inden for solidaritetstiltag. |
| --- | --- |

(54)

For bedre at kunne nå programmets mål bør Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale agenturer helst arbejde tæt sammen og, hvor det er relevant, i partnerskab med NGO'er, sociale virksomheder, ungdomsorganisationer, organisationer, der repræsenterer personer med handicap, og lokale interessenter, der har ekspertise inden for solidaritetstiltag.

| (55) | For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de finansielle midler, der er tildelt kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører programmets generelle mål. |
| --- | --- |

(55)

For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de finansielle midler, der er tildelt kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører programmets generelle mål.

| (56) | For at sikre, at denne forordning gennemføres effektivt og virkningsfuldt, bør programmet gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er på plads. Den overordnede gennemførelse af programmet bør derfor overlades til bestående strukturer, dvs. Kommissionen og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de tiltag, der er omhandlet i kapitlet om unge i forordning (EU) 2021/817. Tiltag på området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand« bør dog fortrinsvis forvaltes direkte. Kommissionen bør regelmæssigt høre de centrale interessenter, herunder de deltagende organisationer, angående gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(56)

For at sikre, at denne forordning gennemføres effektivt og virkningsfuldt, bør programmet gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er på plads. Den overordnede gennemførelse af programmet bør derfor overlades til bestående strukturer, dvs. Kommissionen og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de tiltag, der er omhandlet i kapitlet om unge i forordning (EU) 2021/817. Tiltag på området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand« bør dog fortrinsvis forvaltes direkte. Kommissionen bør regelmæssigt høre de centrale interessenter, herunder de deltagende organisationer, angående gennemførelsen af programmet.

| (57) | For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet, bør hver national myndighed udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten bør de uafhængige revisionsorganer, hvis det er praktisk muligt, være de samme som dem, der er udpeget for de tiltag, der er omhandlet i kapitlet om unge i forordning (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

(57)

For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet, bør hver national myndighed udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten bør de uafhængige revisionsorganer, hvis det er praktisk muligt, være de samme som dem, der er udpeget for de tiltag, der er omhandlet i kapitlet om unge i forordning (EU) 2021/817.

| (58) | Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter, så vidt det er muligt, og uden at det berører EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, løsning af problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter, så vidt det er muligt, og uden at det berører EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, løsning af problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser.

| (59) | Præstationsrapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og evaluering indsamles effektivt, virkningsfuldt, rettidigt og med den passende detaljeringsgrad. Sådanne data bør kommunikeres til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med relevante databeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

(59)

Præstationsrapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og evaluering indsamles effektivt, virkningsfuldt, rettidigt og med den passende detaljeringsgrad. Sådanne data bør kommunikeres til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med relevante databeskyttelsesregler.

| (60) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(60)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23).

| (61) | For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør der i størst mulig udstrækning anvendes forenklede tilskud i form af faste beløb, finansiering efter fast takst og enhedsomkostninger. De forenklede tilskud til støtte for programmets mobilitetstiltag som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til i overensstemmelse med national ret at fritage disse tilskud for eventuelle skatter og sociale afgifter; tilskud ydet til enkeltpersoner af offentlige eller private retlige enheder bør behandles samme måde. |
| --- | --- |

(61)

For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør der i størst mulig udstrækning anvendes forenklede tilskud i form af faste beløb, finansiering efter fast takst og enhedsomkostninger. De forenklede tilskud til støtte for programmets mobilitetstiltag som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til i overensstemmelse med national ret at fritage disse tilskud for eventuelle skatter og sociale afgifter; tilskud ydet til enkeltpersoner af offentlige eller private retlige enheder bør behandles samme måde.

| (62) | For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for at ændre bilaget med hensyn til programmets resultatindikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(62)

For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for at ændre bilaget med hensyn til programmets resultatindikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (63) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller socioøkonomisk baggrund og at fremme anvendelsen af artikel 21 og 23 i chartret |
| --- | --- |

(63)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder, seksuel orientering eller socioøkonomisk baggrund og at fremme anvendelsen af artikel 21 og 23 i chartret

| (64) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget. |
| --- | --- |

(64)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget.

| (65) | Målet for denne forordning, nemlig at øge unges og organisationers engagement i lettilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(65)

Målet for denne forordning, nemlig at øge unges og organisationers engagement i lettilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (66) | I overensstemmelse med finansforordningen er det muligt at yde et tilskud til et allerede påbegyndt tiltag, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte tiltaget inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der vil kunne være til skade for Unionens interesser, bør det i finansieringsafgørelsen for en begrænset periode i begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt at fastsætte, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv hvis disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. |
| --- | --- |

(66)

I overensstemmelse med finansforordningen er det muligt at yde et tilskud til et allerede påbegyndt tiltag, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte tiltaget inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der vil kunne være til skade for Unionens interesser, bør det i finansieringsafgørelsen for en begrænset periode i begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt at fastsætte, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv hvis disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.

| (67) | Tiltag eller initiativer, der ikke støttes i henhold til denne forordning, kan ikke medtages i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

(67)

Tiltag eller initiativer, der ikke støttes i henhold til denne forordning, kan ikke medtages i arbejdsprogrammet.

| (68) | For at optimere merværdien af de investeringer, der helt eller delvist finansieres via EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, især mellem programmet og andre EU-programmer, herunder fonde, der gennemføres under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale støttemekanismer, herunder kumulativ finansiering af et tiltag fra programmet og et andet EU-program, så længe en sådan kumulativ finansiering ikke overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at anmelde de samme omkostninger eller udgifter pro rata for programmet og et andet EU-program. |
| --- | --- |

(68)

For at optimere merværdien af de investeringer, der helt eller delvist finansieres via EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, især mellem programmet og andre EU-programmer, herunder fonde, der gennemføres under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale støttemekanismer, herunder kumulativ finansiering af et tiltag fra programmet og et andet EU-program, så længe en sådan kumulativ finansiering ikke overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at anmelde de samme omkostninger eller udgifter pro rata for programmet og et andet EU-program.

| (69) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1475 (24) bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(69)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1475 (24) bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

| (70) | For at sikre kontinuiteten i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og gøre det muligt at starte på gennemførelse af programmet fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 — |
| --- | --- |

(70)

For at sikre kontinuiteten i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og gøre det muligt at starte på gennemførelse af programmet fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand

1.   Denne forordning opretter Det Europæiske Solidaritetskorps (»programmet«) for perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

2.   Programmet etablerer følgende to aktionsområder:

| a) | området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«, og |
| --- | --- |

a)

området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«, og

| b) | området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand« (»Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand«). |
| --- | --- |

b)

området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand« (»Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand«).

3.   Denne forordning fastsætter programmets mål, budgettet for perioden fra 2021 til 2027, formerne for EU-finansiering og reglerne for ydelse af sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »solidaritetsaktivitet«: inkluderende aktivitet af høj kvalitet, der tager hånd om vigtige samfundsmæssige udfordringer, bidrager til at nå programmets mål, foregår som frivilligt arbejde, et solidaritetsprojekt eller en netværksaktivitet inden for forskellige områder, herunder inden for humanitær bistand, sikrer europæisk merværdi og overholder bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og relevante sikkerhedsregler |
| --- | --- |

1)

»solidaritetsaktivitet«: inkluderende aktivitet af høj kvalitet, der tager hånd om vigtige samfundsmæssige udfordringer, bidrager til at nå programmets mål, foregår som frivilligt arbejde, et solidaritetsprojekt eller en netværksaktivitet inden for forskellige områder, herunder inden for humanitær bistand, sikrer europæisk merværdi og overholder bestemmelserne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og relevante sikkerhedsregler

| 2) | »tilmeldt kandidat«: en person i alderen 17-30 år eller, i tilfælde af frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, 17-35 år, der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning, og har tilmeldt sig på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal for at tilkendegive sin interesse i at deltage i en solidaritetsaktivitet, men endnu ikke deltager i en sådan aktivitet |
| --- | --- |

2)

»tilmeldt kandidat«: en person i alderen 17-30 år eller, i tilfælde af frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, 17-35 år, der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning, og har tilmeldt sig på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal for at tilkendegive sin interesse i at deltage i en solidaritetsaktivitet, men endnu ikke deltager i en sådan aktivitet

| 3) | »deltager«: en person i alderen 18-30 år eller, i tilfælde af frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, 18-35 år, der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning, har tilmeldt sig på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal og deltager i en solidaritetsaktivitet |
| --- | --- |

3)

»deltager«: en person i alderen 18-30 år eller, i tilfælde af frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, 18-35 år, der har lovligt ophold i en medlemsstat, i et tredjeland, der er associeret med programmet, eller i et andet deltagende land i henhold til denne forordning, har tilmeldt sig på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal og deltager i en solidaritetsaktivitet

| 4) | »unge med færre muligheder«: unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, som følge af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre årsager, herunder årsager, der kan give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i chartret, står over for en række hindringer, som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder under programmet |
| --- | --- |

4)

»unge med færre muligheder«: unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, som følge af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre årsager, herunder årsager, der kan give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i chartret, står over for en række hindringer, som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder under programmet

| 5) | »deltagende organisation«: en lokal, regional, national eller international offentlig eller privat enhed, hvad enten den er almennyttig eller profitsøgende, som er blevet tildelt et kvalitetsmærke |
| --- | --- |

5)

»deltagende organisation«: en lokal, regional, national eller international offentlig eller privat enhed, hvad enten den er almennyttig eller profitsøgende, som er blevet tildelt et kvalitetsmærke

| 6) | »frivilligt arbejde«: en solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder som en frivillig ulønnet aktivitet, der bidrager til at opnå det fælles bedste |
| --- | --- |

6)

»frivilligt arbejde«: en solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder som en frivillig ulønnet aktivitet, der bidrager til at opnå det fælles bedste

| 7) | »solidaritetsprojekt«: en ulønnet solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder, og som udføres af grupper bestående af mindst fem deltagere med henblik på at tage hånd om vigtige udfordringer i deres samfund, og som samtidig rummer en klar europæisk merværdi |
| --- | --- |

7)

»solidaritetsprojekt«: en ulønnet solidaritetsaktivitet, der finder sted i en periode på op til 12 måneder, og som udføres af grupper bestående af mindst fem deltagere med henblik på at tage hånd om vigtige udfordringer i deres samfund, og som samtidig rummer en klar europæisk merværdi

| 8) | »kvalitetsmærke«: certificering, som på grundlag af forskellige specifikke krav afhængigt af den type solidaritetsaktivitet, der tilbydes, er tildelt en deltagende organisation, der er villig til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer i en værtsfunktion, en støttefunktion, eller begge dele |
| --- | --- |

8)

»kvalitetsmærke«: certificering, som på grundlag af forskellige specifikke krav afhængigt af den type solidaritetsaktivitet, der tilbydes, er tildelt en deltagende organisation, der er villig til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer i en værtsfunktion, en støttefunktion, eller begge dele

| 9) | »Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre«: de yderligere funktioner, som varetages af udpegede nationale agenturer med det formål at støtte udviklingen, gennemførelsen og kvaliteten af solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer samt identifikationen af de kompetencer, som erhverves af deltagerne via deres solidaritetsaktiviteter |
| --- | --- |

9)

»Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre«: de yderligere funktioner, som varetages af udpegede nationale agenturer med det formål at støtte udviklingen, gennemførelsen og kvaliteten af solidaritetsaktiviteter inden for programmets rammer samt identifikationen af de kompetencer, som erhverves af deltagerne via deres solidaritetsaktiviteter

| 10) | »Det Europæiske Solidaritetskorps' portal«: et interaktivt webbaseret værktøj på alle Unionens officielle sprog, der forvaltes under Kommissionens ansvar, og som stiller relevante onlinetjenester til rådighed for at øge kvaliteten af gennemførelsen af programmet, supplerer deltagende organisationers aktiviteter, herunder oplysninger om programmet, registrerer deltagere, søger efter deltagere, annoncerer og søger efter solidaritetsaktiviteter, søger efter potentielle projektpartnere, støtter skabelse af kontakter og tilbud om solidaritetsaktiviteter, uddannelses-, kommunikations- og netværksaktiviteter, oplyser og meddeler brugere om muligheder, tilbyder en feedbackmekanisme vedrørende kvaliteten af solidaritetsaktiviteter, og gør det muligt at tilføje andre funktioner for at reagere på relevante udviklingstendenser i relation til programmet |
| --- | --- |

10)

»Det Europæiske Solidaritetskorps' portal«: et interaktivt webbaseret værktøj på alle Unionens officielle sprog, der forvaltes under Kommissionens ansvar, og som stiller relevante onlinetjenester til rådighed for at øge kvaliteten af gennemførelsen af programmet, supplerer deltagende organisationers aktiviteter, herunder oplysninger om programmet, registrerer deltagere, søger efter deltagere, annoncerer og søger efter solidaritetsaktiviteter, søger efter potentielle projektpartnere, støtter skabelse af kontakter og tilbud om solidaritetsaktiviteter, uddannelses-, kommunikations- og netværksaktiviteter, oplyser og meddeler brugere om muligheder, tilbyder en feedbackmekanisme vedrørende kvaliteten af solidaritetsaktiviteter, og gør det muligt at tilføje andre funktioner for at reagere på relevante udviklingstendenser i relation til programmet

| 11) | »Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer«: et instrument, der hjælper interessenterne med at forstå, påskønne og, hvis det er relevant, anerkende ikkeformelle og uformelle læringsresultater i hele Unionen |
| --- | --- |

11)

»Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer«: et instrument, der hjælper interessenterne med at forstå, påskønne og, hvis det er relevant, anerkende ikkeformelle og uformelle læringsresultater i hele Unionen

| 12) | »humanitær bistandsaktivitet«: en aktivitet, der støtter humanitære bistandsaktioner efter kriser og på lang sigt i tredjelande, der har til formål at yde behovsbaseret bistand med henblik på at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed i forbindelse med menneskeskabte kriser eller naturkatastrofer, og som omfatter bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktioner under igangværende humanitære kriser eller herefter, støtteforanstaltninger, der skal sikre adgang til mennesker i nød og lette uhindret adgang til bistand, samt tiltag, der sigter mod at styrke katastrofeberedskabet og -forebyggelsen, sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling samt bidrage til at styrke i sårbare eller katastroferamte samfunds modstandsdygtighed og kapacitet til at håndtere kriser og komme på fode igen efter en krise |
| --- | --- |

12)

»humanitær bistandsaktivitet«: en aktivitet, der støtter humanitære bistandsaktioner efter kriser og på lang sigt i tredjelande, der har til formål at yde behovsbaseret bistand med henblik på at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed i forbindelse med menneskeskabte kriser eller naturkatastrofer, og som omfatter bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktioner under igangværende humanitære kriser eller herefter, støtteforanstaltninger, der skal sikre adgang til mennesker i nød og lette uhindret adgang til bistand, samt tiltag, der sigter mod at styrke katastrofeberedskabet og -forebyggelsen, sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling samt bidrage til at styrke i sårbare eller katastroferamte samfunds modstandsdygtighed og kapacitet til at håndtere kriser og komme på fode igen efter en krise

| 13) | »tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

13)

»tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets generelle mål er at øge unges og organisationers deltagelse i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, primært frivilligt arbejde, for derigennem at styrke samhørighed, solidaritet, demokrati, europæisk identitet og aktivt medborgerskab i og uden for Unionen og derved tage hånd om samfundsmæssige og humanitære udfordringer i praksis med et særligt fokus på at fremme bæredygtig udvikling, social inklusion og lige muligheder.

2.   Programmets specifikke mål er at give unge, herunder unge med færre muligheder, lettilgængelige muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, der fremmer positive samfundsmæssige ændringer i og uden for Unionen og samtidig forbedrer og behørigt validerer deres kompetencer, samt fremmer deres vedvarende engagement som aktive medborgere.

3.   Programmets mål gennemføres under de aktionsområder, der er fastsat i artikel 1, stk. 2.

KAPITEL II

Programtiltag

Artikel 4

Programtiltag

1.   Programmet støtter følgende tiltag:

| a) | frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7 og 10 |
| --- | --- |

a)

frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7 og 10

| b) | solidaritetsprojekter som fastsat i artikel 8 |
| --- | --- |

b)

solidaritetsprojekter som fastsat i artikel 8

| c) | netværksaktiviteter som fastsat i artikel 5, stk. 1, og |
| --- | --- |

c)

netværksaktiviteter som fastsat i artikel 5, stk. 1, og

| d) | kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2. |
| --- | --- |

d)

kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2.

2.   Programmet støtter solidaritetsaktiviteter, som rummer en klar europæisk merværdi, f.eks. gennem deres:

| a) | tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde |
| --- | --- |

a)

tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde

| b) | evne til at supplere andre programmer og politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan, EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

b)

evne til at supplere andre programmer og politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan, EU-plan og internationalt plan

| c) | europæiske dimension for så vidt angår emner og mål, tilgange, forventede resultater og andre aspekter ved disse solidaritetsaktiviteter |
| --- | --- |

c)

europæiske dimension for så vidt angår emner og mål, tilgange, forventede resultater og andre aspekter ved disse solidaritetsaktiviteter

| d) | tilgang til inddragelse af unge med forskellig baggrund |
| --- | --- |

d)

tilgang til inddragelse af unge med forskellig baggrund

| e) | bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer. |
| --- | --- |

e)

bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer.

3.   Solidaritetsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med specifikke krav fastsat for hver type aktivitet, der udføres inden for rammerne af programmet som omhandlet i artikel 5, 7, 8 og 10, samt med de gældende lovgivningsmæssige rammer i medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet.

4.   Henvisninger til den europæiske volontørtjeneste i EU-retsakter gælder som henvisninger til frivilligt arbejde i henhold til både forordning (EU) nr. 1288/2013 og nærværende forordning.

Artikel 5

Tiltag, der er fælles for begge områder

1.   Netværksaktiviteter udføres inden for eller på tværs af landegrænserne og har til formål at:

| a) | styrke deltagende organisationers kapaciteter til at tilbyde lettilgængelige projekter af høj kvalitet til et stigende antal deltagere |
| --- | --- |

a)

styrke deltagende organisationers kapaciteter til at tilbyde lettilgængelige projekter af høj kvalitet til et stigende antal deltagere

| b) | tiltrække nye deltagere og nye deltagende organisationer |
| --- | --- |

b)

tiltrække nye deltagere og nye deltagende organisationer

| c) | give deltagere og deltagende organisationer mulighed for at give feedback om solidaritetsaktiviteter og fremme programmet, og |
| --- | --- |

c)

give deltagere og deltagende organisationer mulighed for at give feedback om solidaritetsaktiviteter og fremme programmet, og

| d) | bidrage til udveksling af erfaringer og styrke følelsen af tilhørsforhold hos deltagere og deltagende organisationer og derved støtte den bredere positive virkning af programmet, herunder gennem aktiviteter såsom udveksling af bedste praksis og oprettelse af netværk. |
| --- | --- |

d)

bidrage til udveksling af erfaringer og styrke følelsen af tilhørsforhold hos deltagere og deltagende organisationer og derved støtte den bredere positive virkning af programmet, herunder gennem aktiviteter såsom udveksling af bedste praksis og oprettelse af netværk.

2.   Kvalitets- og støtteforanstaltninger omfatter:

| a) | passende foranstaltninger til at fastsætte godkendelseskrav i overensstemmelse med gældende national ret |
| --- | --- |

a)

passende foranstaltninger til at fastsætte godkendelseskrav i overensstemmelse med gældende national ret

| b) | foranstaltninger truffet før, under eller efter solidaritetsaktiviteterne, der sigter mod at sikre kvaliteten af og adgangen til disse aktiviteter, herunder online- og offlineuddannelse, tilpasset, hvor det er relevant, den pågældende solidaritetsaktivitet og dens kontekst, sproglig støtte, forsikring, herunder ulykkes- og sygeforsikring, yderligere anvendelse af Youthpass, der identificerer og dokumenterer de kompetencer, som deltagerne har opnået under solidaritetsaktiviteterne, kapacitetsopbygning og administrativ støtte til de deltagende organisationer |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet før, under eller efter solidaritetsaktiviteterne, der sigter mod at sikre kvaliteten af og adgangen til disse aktiviteter, herunder online- og offlineuddannelse, tilpasset, hvor det er relevant, den pågældende solidaritetsaktivitet og dens kontekst, sproglig støtte, forsikring, herunder ulykkes- og sygeforsikring, yderligere anvendelse af Youthpass, der identificerer og dokumenterer de kompetencer, som deltagerne har opnået under solidaritetsaktiviteterne, kapacitetsopbygning og administrativ støtte til de deltagende organisationer

| c) | udvikling og bevarelse af et kvalitetsmærke |
| --- | --- |

c)

udvikling og bevarelse af et kvalitetsmærke

| d) | aktiviteter iværksat af Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre for at støtte og højne kvaliteten af gennemførelsen af programtiltag og styrke valideringen af resultaterne heraf, og |
| --- | --- |

d)

aktiviteter iværksat af Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre for at støtte og højne kvaliteten af gennemførelsen af programtiltag og styrke valideringen af resultaterne heraf, og

| e) | etablering, vedligeholdelse og opdatering af en tilgængelig portal for Det Europæiske Solidaritetskorps og andre relevante onlinetjenester samt nødvendige IT-støttesystemer og webbaserede værktøjer. |
| --- | --- |

e)

etablering, vedligeholdelse og opdatering af en tilgængelig portal for Det Europæiske Solidaritetskorps og andre relevante onlinetjenester samt nødvendige IT-støttesystemer og webbaserede værktøjer.

KAPITEL III

Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter

Artikel 6

Formål og typer af tiltag

1.   De tiltag, der gennemføres under området »Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«, bidrager navnlig til at styrke samhørighed, solidaritet, aktivt medborgerskab og demokrati i og uden for Unionen og reagerer samtidig også på samfundsmæssige udfordringer med et særligt fokus på at fremme social inklusion og lige muligheder.

2.   Området »Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter« støtter følgende tiltag:

| a) | frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7 |
| --- | --- |

a)

frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7

| b) | solidaritetsprojekter som fastsat i artikel 8 |
| --- | --- |

b)

solidaritetsprojekter som fastsat i artikel 8

| c) | netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette område som fastsat i artikel 5, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette område som fastsat i artikel 5, stk. 1

| d) | kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2. |
| --- | --- |

d)

kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2.

Artikel 7

Frivilligt arbejde under området »Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«

1.   Frivilligt arbejde:

| a) | indeholder en lærings- og uddannelseskomponent |
| --- | --- |

a)

indeholder en lærings- og uddannelseskomponent

| b) | må ikke erstatte praktikophold eller job |
| --- | --- |

b)

må ikke erstatte praktikophold eller job

| c) | må ikke sidestilles med erhvervsarbejde, og |
| --- | --- |

c)

må ikke sidestilles med erhvervsarbejde, og

| d) | er baseret på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

d)

er baseret på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde.

Den aftale, der er omhandlet i første afsnit, litra d), fastsætter rettighederne og forpligtelserne for nævnte aftales parter, udsendelsens varighed og sted samt en beskrivelse af de omfattede opgaver. En sådan aftale henviser til betingelserne for deltagernes forsikringsdækning og, hvor det er relevant, til de relevante godkendelseskrav i overensstemmelse med gældende national ret.

2.   Frivilligt arbejde kan finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde på tværs af landegrænserne«) eller i deltagerens bopælsland (»frivilligt arbejde inden for landegrænserne«). Frivilligt arbejde inden for landegrænserne er åbent for deltagelse af alle unge, navnlig unge med færre muligheder.

Artikel 8

Solidaritetsprojekter

Solidaritetsprojekter må ikke erstatte praktikophold eller job.

KAPITEL IV

Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand

Artikel 9

Formål, principper og typer af tiltag

1.   Tiltag under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand bidrager navnlig til at yde behovsbaseret humanitær bistand med det formål at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed og til at styrke kapaciteten og modstandsdygtigheden i sårbare eller katastroferamte samfund.

2.   Tiltag under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand:

| a) | udføres i overensstemmelse med de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed samt princippet om ikke at gøre skade |
| --- | --- |

a)

udføres i overensstemmelse med de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed samt princippet om ikke at gøre skade

| b) | imødekommer de humanitære behov i lokalsamfund, der er identificeret i samarbejde med humanitære og andre relevante partnere i værtslandet eller -regionen |
| --- | --- |

b)

imødekommer de humanitære behov i lokalsamfund, der er identificeret i samarbejde med humanitære og andre relevante partnere i værtslandet eller -regionen

| c) | planlægges på grundlag af risikovurderinger og gennemføres på en måde, der sikrer et højt sikkerhedsniveau for de frivillige |
| --- | --- |

c)

planlægges på grundlag af risikovurderinger og gennemføres på en måde, der sikrer et højt sikkerhedsniveau for de frivillige

| d) | letter, hvor det er relevant, overgangen fra den humanitære indsats til langsigtet bæredygtig og inkluderende udvikling |
| --- | --- |

d)

letter, hvor det er relevant, overgangen fra den humanitære indsats til langsigtet bæredygtig og inkluderende udvikling

| e) | letter aktiv inddragelse af lokale medarbejdere og frivillige fra de lande og samfund, hvor de gennemføres |
| --- | --- |

e)

letter aktiv inddragelse af lokale medarbejdere og frivillige fra de lande og samfund, hvor de gennemføres

| f) | tager, hvor det er relevant, hensyn til kvinders særlige behov og søger at inddrage kvinder samt kvindegrupper og -netværk, og |
| --- | --- |

f)

tager, hvor det er relevant, hensyn til kvinders særlige behov og søger at inddrage kvinder samt kvindegrupper og -netværk, og

| g) | bidrager til bestræbelserne på at styrke det lokale beredskab eller indsatsen i forbindelse med humanitære kriser. |
| --- | --- |

g)

bidrager til bestræbelserne på at styrke det lokale beredskab eller indsatsen i forbindelse med humanitære kriser.

3.   Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand støtter følgende tiltag:

| a) | frivilligt arbejde som fastsat i artikel 10 |
| --- | --- |

a)

frivilligt arbejde som fastsat i artikel 10

| b) | netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager i Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, jf. artikel 5, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager i Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, jf. artikel 5, stk. 1

| c) | kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2, med særlig fokus på foranstaltninger, der sikrer deltagernes sikkerhed. |
| --- | --- |

c)

kvalitets- og støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 5, stk. 2, med særlig fokus på foranstaltninger, der sikrer deltagernes sikkerhed.

Artikel 10

Frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand

1.   Frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand:

| a) | indeholder en lærings- og uddannelseskomponent, herunder vedrørende de principper, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, og, hvor det er relevant, udviklings- og kapacitetsopbygningskomponenter, med inddragelse af højtuddannede, velkvalificerede og erfarne trænere, mentorer og eksperter |
| --- | --- |

a)

indeholder en lærings- og uddannelseskomponent, herunder vedrørende de principper, der er fastsat i artikel 10, stk. 2, og, hvor det er relevant, udviklings- og kapacitetsopbygningskomponenter, med inddragelse af højtuddannede, velkvalificerede og erfarne trænere, mentorer og eksperter

| b) | må ikke erstatte praktikophold eller job |
| --- | --- |

b)

må ikke erstatte praktikophold eller job

| c) | må ikke sidestilles med erhvervsarbejde, og |
| --- | --- |

c)

må ikke sidestilles med erhvervsarbejde, og

| d) | er baseret på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

d)

er baseret på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde.

Den aftale, der er omhandlet i første afsnit, litra d), fastsætter rettighederne og forpligtelserne for nævnte aftales parter, udsendelsens varighed og sted samt en beskrivelse af de omfattede opgaver. En sådan aftale henviser til betingelserne for deltagernes forsikringsdækning og, hvor det er relevant, til de relevante godkendelseskrav i overensstemmelse med gældende national ret.

2.   Frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand må kun finde sted i regioner i tredjelande, hvor:

| a) | humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og |
| --- | --- |

a)

humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og

| b) | der ikke er igangværende internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter. |
| --- | --- |

b)

der ikke er igangværende internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter.

KAPITEL V

Finansielle bestemmelser

Artikel 11

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra 2021 til 2027 fastsættes til 1 009 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Med et maksimum på 20 % for frivilligt arbejde inden for landegrænserne udgør den vejledende fordeling af det beløb, der er fastsat i stk. 1, til de i artikel 4, stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede tiltag:

| a) | 94 % for frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7, og solidaritetsprojekter |
| --- | --- |

a)

94 % for frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7, og solidaritetsprojekter

| b) | 6 % for frivilligt arbejde som fastsat i artikel 10. |
| --- | --- |

b)

6 % for frivilligt arbejde som fastsat i artikel 10.

3.   Det beløb, der er fastsat i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse såsom forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

4.   Midler, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i en forordning vedtaget af Europa-Parlamentets og Rådet om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (»forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027«). Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

Artikel 12

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.   Programmet gennemføres på en ensartet måde under direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller under indirekte forvaltning med organer som omhandlet i nævnte forordnings artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c).

2.   Programmet kan tilvejebringe finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig tilskud, priser og udbud.

3.   Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Artikel 37, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (25) finder anvendelse.

4.   For udvælgelser under både direkte og indirekte forvaltning kan medlemmer af evalueringsudvalget være eksterne eksperter som fastsat i finansforordningens artikel 150, stk. 3, tredje afsnit.

KAPITEL VI

Deltagelse i programmet

Artikel 13

Tredjelande, der er associeret med programmet

1.   Programmet er åbent for deltagelse af følgende tredjelande:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| d) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om et tredjelands deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen






  i) | sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om et tredjelands deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen

i)

sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger |
| --- | --- |

ii)

fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger

| iii) | ikke tildeler tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet, og |
| --- | --- |

iii)

ikke tildeler tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet, og

| iv) | garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser.

De bidrag, der omhandlet i første afsnit, litra d), nr. ii), udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21, stk. 5.

2.   De i stk. 1 anførte lande kan kun deltage i programmet i dets helhed, og kun såfremt de opfylder alle de forpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne.

Artikel 14

Andre deltagende lande

1.   Programmet er åbent for deltagelse af oversøiske lande og territorier.

2.   I behørigt begrundede tilfælde i Unionens interesse kan de tiltag, der er omhandlet i artikel 5, og frivilligt arbejde som omhandlet i artikel 7 også være åbne for deltagelse af retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet.

Artikel 15

Enkeltpersoners deltagelse

1.   Unge i alderen 17-30 år eller, i tilfælde af frivilligt arbejde under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, jf. artikel 10, 17-35 år, der ønsker at deltage i programmet, tilmelder sig på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal.

2.   En deltager skal være mindst 18 år og må ikke være over 30 år på det tidspunkt, hvor de påbegynder frivilligt arbejde eller et solidaritetsprojekt under området »unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter«. En deltager skal være mindst 18 år og må ikke være over 35 år på det tidspunkt, hvor de påbegynder frivilligt arbejde eller et solidaritetsprojekt under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, jf. artikel 10.

Artikel 16

Inklusion af unge med færre muligheder

1.   Ved gennemførelsen af denne forordning sikrer Kommissionen, medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet, at der træffes specifikke og effektive foranstaltninger for at fremme social inklusion og lige adgangsbetingelser, navnlig når det gælder deltagelse af unge med færre muligheder.

2.   Kommissionen udarbejder senest den 9. december 2021 en ramme for inklusionsforanstaltninger for at øge deltagelsen blandt personer med færre muligheder samt retningslinjer for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger. Disse retningslinjer ajourføres efter behov i løbet af programmets varighed. På grundlag af rammen for inklusionsforanstaltninger og med særlig fokus på de specifikke udfordringer vedrørende adgangen til programmet i national sammenhæng udarbejdes der handlingsplaner for inklusion, som udgør en integrerende del af de nationale agenturers arbejdsprogrammer. Kommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen af disse handlingsplaner for inklusion.

3.   Kommissionen sikrer, hvor det er relevant og under iagttagelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, at der træffes finansielle støtteforanstaltninger, herunder forfinansiering, for at lette deltagelsen af unge med færre muligheder i programmet. Støtteniveauet baseres på objektive kriterier.

Artikel 17

Deltagende organisationer

1.   Offentlige eller private enheder, hvad enten de er almennyttige eller profitsøgende, og internationale organisationer har mulighed for at deltage i programmet, forudsat at de har modtaget et kvalitetsmærke.

2.   Det kompetente programgennemførelsesorgan vurderer en ansøgning fra en enhed om at blive en deltagende organisation ud fra principperne om:

| a) | ligebehandling |
| --- | --- |

a)

ligebehandling

| b) | lige muligheder og ikkeforskelsbehandling |
| --- | --- |

b)

lige muligheder og ikkeforskelsbehandling

| c) | undgåelse af erstatning af arbejdspladser |
| --- | --- |

c)

undgåelse af erstatning af arbejdspladser

| d) | undgåelse af skadelige aktiviteter |
| --- | --- |

d)

undgåelse af skadelige aktiviteter

| e) | tilvejebringelse af lettilgængelige og inkluderende aktiviteter af høj kvalitet med læringsdimensioner, der fokuserer på personlig, socialpædagogisk og faglig udvikling |
| --- | --- |

e)

tilvejebringelse af lettilgængelige og inkluderende aktiviteter af høj kvalitet med læringsdimensioner, der fokuserer på personlig, socialpædagogisk og faglig udvikling

| f) | hensigtsmæssige ordninger vedrørende frivilligt arbejde |
| --- | --- |

f)

hensigtsmæssige ordninger vedrørende frivilligt arbejde

| g) | sikre og anstændige forhold og betingelser med interne mekanismer til konfliktløsning for at beskytte deltageren, og |
| --- | --- |

g)

sikre og anstændige forhold og betingelser med interne mekanismer til konfliktløsning for at beskytte deltageren, og

| h) | »forbud mod fortjeneste« i overensstemmelse med finansforordningen. |
| --- | --- |

h)

»forbud mod fortjeneste« i overensstemmelse med finansforordningen.

De kompetente programgennemførelsesorganer anvender principperne i første afsnit for at afgøre, om aktiviteterne for den enhed, der ansøger om at blive en deltagende organisation, opfylder programmets krav og mål.

3.   Enheden kan som et resultat af den i stk. 2 omhandlede vurdering tildeles et kvalitetsmærke. Det kompetente programgennemførelsesorgan tager regelmæssigt op til fornyet overvejelse, hvorvidt enheden fortsat overholder de betingelser, der førte til tildeling af kvalitetsmærket. Hvis enheden ikke længere opfylder disse betingelser, træffer det kompetente programgennemførelsesorgan afhjælpende foranstaltninger, indtil det tidspunkt, hvor betingelserne og kvalitetskravene er opfyldt. I tilfælde af vedvarende manglende opfyldelse af nævnte betingelser og kvalitetskrav tilbagekaldes kvalitetsmærket.

4.   En enhed, der har modtaget et kvalitetsmærke, gives adgang til Det Europæiske Solidaritetskorps' portal i en værtsfunktion, en støttefunktion eller begge dele og kan tilbyde solidaritetsaktiviteter til tilmeldte kandidater.

5.   Kvalitetsmærket fører ikke automatisk til finansiering under programmet.

6.   De solidaritetsaktiviteter og dermed forbundne kvalitets- og støtteforanstaltninger, der tilbydes af en deltagende organisation, kan modtage finansiering under programmet eller fra andre finansieringskilder, som ikke afhænger af EU-budgettet.

7.   For deltagende organisationer under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand skal de frivilliges sikkerhed på grundlag af risikovurderinger prioriteres højt.

8.   Efter afslutningen af solidaritetsaktiviteten, og hvis deltageren anmoder herom, giver en deltagende organisation deltageren et certifikat med angivelse af de opnåede læringsresultater og de udviklede færdigheder i forbindelse med solidaritetsaktiviteten såsom Youthpass eller Europass

Artikel 18

Adgang til finansiering under programmet

Enhver offentlig eller privat enhed, som er etableret i en medlemsstat, et oversøisk land eller territorium eller et tredjeland, der er associeret med programmet, samt enhver international organisation kan søge om finansiering under programmet. For så vidt angår frivilligt arbejde som fastsat i artikel 7 og 10, er det en forudsætning for at modtage finansiering under programmet, at den deltagende organisation har opnået et kvalitetsmærke. For så vidt angår solidaritetsprojekter, der er omhandlet i artikel 8, kan fysiske personer ligeledes søge om finansiering på vegne af uformelle grupper af deltagere. Som hovedregel sendes ansøgningen om tilskud til det nationale agentur i det land, hvor enheden, organisationen eller den fysiske person hører hjemme.

KAPITEL VII

Programmering, overvågning og evaluering

Artikel 19

Arbejdsprogram

Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel 110. Arbejdsprogrammer skal indeholde en angivelse af det beløb, der er tildelt hver enkelt tiltag, og fordelingen af midler mellem medlemsstaterne og de tredjelande, der er associeret med programmet, til tiltag, der skal forvaltes gennem de nationale agenturer. Kommissionen vedtager arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 31.

Artikel 20

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opnåelsen af de i artikel 3 fastlagte generelle og specifikke mål er fastsat i bilaget.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30 for, om nødvendigt, at ændre bilaget med hensyn til indikatorerne og for at supplere denne forordning med bestemmelser om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Præstationsrapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt og med en passende detaljeringsgrad.

Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvor det er hensigtsmæssigt, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 21

Evaluering

1.   Kommissionen foretager evalueringer så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2024, foretager Kommissionen en foreløbig evaluering af programmet. Denne foreløbige evaluering ledsages endvidere af en endelig evaluering af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps for 2018-2020, som skal indgå i den foreløbige evaluering. Ved den foreløbige evaluering af programmet vurderes programmets samlede effektivitet og præstation og gennemførelsen af inklusionsforanstaltningerne.

3.   Uden at det berører kravene i kapitel IX og de nationale agenturers forpligtelser fastsat i artikel 24, indsender medlemsstaterne senest den 31. maj 2024 en rapport til Kommissionen om programmets gennemførelse og indvirkning på deres respektive områder.

4.   Hvor det er relevant og på grundlag af den foreløbige evaluering, forelægger Kommissionen et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning.

5.   Efter den 31. december 2027, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2031, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmets resultater og indvirkning.

6.   Kommissionen fremsender alle evalueringer, der foretages i henhold til denne artikel, herunder den foreløbige evaluering, og sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

KAPITEL VIII

Information, kommunikation og formidling

Artikel 22

Information, kommunikation og formidling

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer tiltagene og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, vedrørende tiltag, der iværksættes i henhold til programmet, og vedrørende de opnåede resultater. De finansielle midler, der er tildelt programmet, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målene omhandlet i artikel 3.

3.   De nationale agenturer udvikler i samarbejde med Kommissionen en sammenhængende strategi med henblik på effektivt opsøgende arbejde og formidling og udnyttelse af resultaterne af aktiviteter, der er støttet under de tiltag, de forvalter under programmet. De nationale agenturer bistår Kommissionen ved dens generelle opgave med formidling af oplysninger om programmet, herunder oplysninger om tiltag og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og på EU-plan, og dets resultater. De nationale agenturer informerer de relevante målgrupper om tiltagene og aktiviteterne i deres respektive lande.

4.   De deltagende organisationer bruger navnet »Det Europæiske Solidaritetskorps« i forbindelse med kommunikation og formidling af oplysninger vedrørende programmet.

KAPITEL IX

Forvaltnings- og revisionssystem

Artikel 23

National myndighed

De nationale myndigheder, som i hver medlemsstat og hvert tredjeland, der er associeret med programmet, er udpeget til at forvalte de tiltag, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) 2021/817, fungerer også som nationale myndigheder i forbindelse med programmet. Artikel 26, stk. 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 og 14, i forordning (EU) 2021/817 finder tilsvarende anvendelse på nationale myndigheder under programmet.

Artikel 24

Nationalt agentur

1.   De nationale agenturer, som i hver medlemsstat og hvert tredjeland, der er associeret med programmet, er udpeget til at forvalte de tiltag, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) 2021/817 i deres respektive lande, fungerer også som nationale agenturer i forbindelse med programmet. Artikel 27, stk. 1 og 2 og 4-8, i forordning (EU) 2021/817 finder tilsvarende anvendelse på nationale agenturer under programmet.

2.   Uden at det berører artikel 27, stk. 2, i forordning (EU) 2021/817 er det nationale agentur også ansvarligt for at forvalte alle projektfaser for de programtiltag, der er opført i de gennemførelsesretsakter, der henvises til i nærværende forordnings artikel 19, i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c).

3.   I de tilfælde, hvor der ikke er udpeget et nationalt agentur for et tredjeland som omhandlet i denne forordnings artikel 13, stk. 1, oprettes der et sådant i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/817.

Artikel 25

Europa-Kommissionen

1.   De regler, der gælder for forholdet mellem Kommissionen og et nationalt agentur, fastsættes i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/817 i et skriftligt dokument, der skal:

| a) | fastsætte interne kontrolstandarder for det pågældende nationale agentur og regler for de nationale agenturers forvaltning af EU-midler til tilskud |
| --- | --- |

a)

fastsætte interne kontrolstandarder for det pågældende nationale agentur og regler for de nationale agenturers forvaltning af EU-midler til tilskud

| b) | indeholde det nationale agenturs arbejdsprogram omfattende det nationale agenturs EU-støttede forvaltningsopgaver, og |
| --- | --- |

b)

indeholde det nationale agenturs arbejdsprogram omfattende det nationale agenturs EU-støttede forvaltningsopgaver, og

| c) | specificere rapporteringskravene til det nationale agentur. |
| --- | --- |

c)

specificere rapporteringskravene til det nationale agentur.

2.   Kommissionen stiller hvert år følgende midler til rådighed for det nationale agentur:

| a) | midler til tilskud i medlemsstaterne eller tredjelande, der er associeret med programmet, til programtiltag, som det nationale agentur har til opgave at forvalte |
| --- | --- |

a)

midler til tilskud i medlemsstaterne eller tredjelande, der er associeret med programmet, til programtiltag, som det nationale agentur har til opgave at forvalte

| b) | et finansielt bidrag til støtte for det nationale agenturs forvaltningsopgaver, som fastsættes i overensstemmelse med ordningerne fastsat i artikel 28, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

b)

et finansielt bidrag til støtte for det nationale agenturs forvaltningsopgaver, som fastsættes i overensstemmelse med ordningerne fastsat i artikel 28, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2021/817.

3.   Kommissionen opstiller kravene til det nationale agenturs arbejdsprogram. Kommissionen stiller først programmidler til rådighed for det nationale agentur, når den formelt har godkendt det nationale agenturs arbejdsprogram.

4.   På grundlag af overensstemmelseskravene til nationale agenturer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2021/817, vurderer Kommissionen de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, idet der tages hensyn til oplysninger fremsendt af den nationale myndighed om dets overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende programmet.

5.   Efter vurderingen af den årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom fremsender Kommissionen sin udtalelse og sine bemærkninger til det nationale agentur og den nationale myndighed.

6.   I tilfælde af at Kommissionen ikke kan godkende den årlige forvaltningserklæring eller udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, eller i tilfælde af at det nationale agentur ikke gennemfører Kommissionens bemærkninger på tilfredsstillende måde, kan Kommissionen gennemføre de sikkerhedsforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser i overensstemmelse med finansforordningens artikel 131, stk. 3, første afsnit, litra c).

Artikel 26

Uafhængigt revisionsorgan

1.   Det uafhængige revisionsorgan udsteder en revisionsudtalelse om den årlige forvaltningserklæring som omhandlet i finansforordningens artikel 155, stk. 1, litra c). Den udgør grundlaget for den generelle sikkerhed i henhold til finansforordningens artikel 127.

2.   Det uafhængige revisionsorgan:

| a) | skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor |
| --- | --- |

a)

skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor

| b) | skal sikre, at dets revisioner tager hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder, og |
| --- | --- |

b)

skal sikre, at dets revisioner tager hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder, og

| c) | må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af, og skal være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af. |
| --- | --- |

c)

må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af, og skal være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af.

3.   Det uafhængige revisionsorgan giver Kommissionen og dens repræsentanter samt Revisionsretten fuld adgang til alle dokumenter og rapporter, der udgør grundlaget for den revisionsudtalelse, som det udsteder om det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring.

KAPITEL X

Kontrolsystem

Artikel 27

Principper for kontrolsystemet

1.   Kommissionen er ansvarlig for tilsynskontroller med hensyn til de programtiltag, der forvaltes af de nationale agenturer. Den fastsætter minimumskrav til det nationale agenturs og det uafhængige revisionsorgans kontroller.

2.   De nationale agenturer er ansvarlige for den primære kontrol af støttemodtagerne med hensyn til de programtiltag, der er blevet overdraget til dem. Disse kontroller skal give rimelig sikkerhed for, at de tildelte tilskud anvendes efter hensigten og under overholdelse af de gældende EU-regler.

3.   Med hensyn til de programmidler, der overføres til de nationale agenturer, sikrer Kommissionen korrekt koordination af sine kontroller med de nationale myndigheder og de nationale agenturer på grundlag af princippet om én enkelt revision og efter en risikobaseret analyse. Dette stykke finder ikke anvendelse på undersøgelser foretaget af OLAF.

Artikel 28

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvor et tredjeland deltager i programmet i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013

KAPITEL XI

Komplementaritet

Artikel 29

EU-tiltags komplementaritet

1.   Programtiltag skal være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, instrumenter og programmer på EU-plan, navnlig Erasmus+-programmet, samt eksisterende netværk på EU-plan, der er relevante for programmets aktiviteter.

2.   Programtiltag skal desuden være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, programmer og instrumenter på nationalt plan i medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret med programmet. Med henblik herpå udveksler Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale agenturer oplysninger om, på den ene side, eksisterende nationale ordninger og prioriteter vedrørende solidaritet og unge, og om, på den anden side, tiltag under programmet med henblik på at bygge videre på relevant god praksis og opnå effektivitet og virkning.

3.   Frivilligt arbejde som omhandlet i artikel 10 skal navnlig være i overensstemmelse med og supplere andre områder af Unionens optræden udadtil, navnlig politikkerne for humanitær bistand, udviklingssamarbejde, udvidelse og naboskab samt Unionens civilbeskyttelsesmekanisme.

4.   Et tiltag, som har modtaget et bidrag i henhold til programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det respektive bidrag til tiltaget. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes pro rata i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

5.   Projektforslag kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser for perioden 2021-2027, hvis de er blevet tildelt et »Seal of Excellence«-mærke i henhold til dette program ved at opfylde følgende kumulative betingelser:

| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

KAPITEL XII

Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser

Artikel 30

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, tillægges Kommissionen for programmets løbetid.

3.   Den i artikel 20 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 31

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 32

Ophævelse

Forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 33

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringen af tiltag, der er iværksat i henhold til forordning (EU) 2018/1475 eller (EU) nr. 375/2014, som fortsat finder anvendelse på disse tiltag, indtil de afsluttes.

2.   Programmets finansieringsramme kan også dække udgifterne til den tekniske og administrative bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til forordning (EU) 2018/1475 eller (EU) nr. 375/2014.

3.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), og uanset nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, kan aktiviteter, der støttes i henhold til nærværende forordning, og de underliggende omkostninger, som er påløbet i 2021, i behørigt begrundede tilfælde, som angives i finansieringsafgørelsen, betragtes som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om de pågældende aktiviteter er gennemført og de pågældende omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.

4.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på EU-budgettet ud over 2027 til dækning af de udgifter, som fremgår af artikel 11, stk. 3, for at muliggøre forvaltning af tiltag og aktiviteter, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

5.   Medlemsstaterne sikrer på nationalt plan en uhindret overgang mellem de tiltag, der er gennemført under programmet Det Europæiske Solidaritetskorps for 2018-2020, og de tiltag, der gennemføres under programmet.

Artikel 34

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 201.

1

(2)  
  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 282.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2019 (EUT C 23 af 21.1.2021, s. 218) og Rådets førstebehandlingsholdning af 20.4.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Europa-Parlamentets holdning af 18.5.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  
  EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1.

4

(5)  
  EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af det frivillige europæiske korps for humanitær bistand (»initiativet EU-bistandsfrivillige«) (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 1).

8

(9)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

9

(10)  Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).

18

(19)  
  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1475 af 2. oktober 2018 om fastlæggelse af den retlige ramme for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU (EUT L 250 af 4.10.2018, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

25

---

BILAG

Målingerne af de kvantitative indikatorer opdeles, hvor det er relevant, efter land, faglig baggrund, uddannelsesniveau, køn og type af tiltag og aktivitet.

De følgende områder skal overvåges:

| a) | antallet af deltagere i solidaritetsaktiviteter |
| --- | --- |

a)

antallet af deltagere i solidaritetsaktiviteter

| b) | andelen af deltagere med færre muligheder |
| --- | --- |

b)

andelen af deltagere med færre muligheder

| c) | antallet af organisationer, som har fået tildelt et kvalitetsmærke |
| --- | --- |

c)

antallet af organisationer, som har fået tildelt et kvalitetsmærke

| d) | antallet af deltagere, der er unge med færre muligheder |
| --- | --- |

d)

antallet af deltagere, der er unge med færre muligheder

| e) | andelen af deltagere, der melder om positive læringsresultater |
| --- | --- |

e)

andelen af deltagere, der melder om positive læringsresultater

| f) | andelen af deltagere, hvis læringsresultater er dokumenteret ved hjælp af et EU-gennemsigtigheds- og -anerkendelsesværktøj såsom Youthpass, Europass eller et nationalt værktøj |
| --- | --- |

f)

andelen af deltagere, hvis læringsresultater er dokumenteret ved hjælp af et EU-gennemsigtigheds- og -anerkendelsesværktøj såsom Youthpass, Europass eller et nationalt værktøj

| g) | deltagernes samlede tilfredshedsgrad med hensyn til kvaliteten af aktiviteter |
| --- | --- |

g)

deltagernes samlede tilfredshedsgrad med hensyn til kvaliteten af aktiviteter

| h) | andelen af aktiviteter, der omhandler klimamål |
| --- | --- |

h)

andelen af aktiviteter, der omhandler klimamål

| i) | tilfredshedsgrad blandt frivillige, der er udsendt i forbindelse med humanitær bistand, og blandt deltagende organisationer med hensyn til aktiviteternes effektive humanitære bidrag på stedet |
| --- | --- |

i)

tilfredshedsgrad blandt frivillige, der er udsendt i forbindelse med humanitær bistand, og blandt deltagende organisationer med hensyn til aktiviteternes effektive humanitære bidrag på stedet

| j) | antallet af aktiviteter i tredjelande, der bidrager til at styrke lokale aktører og lokalsamfund og supplerer frivilligt arbejde under det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand. |
| --- | --- |

j)

antallet af aktiviteter i tredjelande, der bidrager til at styrke lokale aktører og lokalsamfund og supplerer frivilligt arbejde under det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand.

---