# Úradný vestník L 202/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 202 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 648. júna 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 202

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 648. júna 2021

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/887 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014  (
  1
  ) | 32 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/887 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 8.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 202/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/887

z 20. mája 2021,

ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173 ods. 3 a článok 188 prvý odsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Väčšina obyvateľov Únie je pripojených na internet. Každodenný život ľudí a hospodárstva čoraz viac závisia od digitálnych technológií. Občania a podniky sú čoraz viac vystavovaní vážnym kybernetickým bezpečnostným incidentom a mnohé podniky v Únii každoročne čelia aspoň jednému kybernetickému bezpečnostnému incidentu. Táto skutočnosť ukazuje, že je potrebná odolnosť, zlepšené technologické a priemyselné spôsobilosti a využívanie prísnych noriem a holistických riešení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa týkajú ľudí, produktov, procesov a technológií v Únii, ako aj vedúce postavenie Únie v oblastiach kybernetickej bezpečnosti a digitálnej autonómie. Kybernetickú bezpečnosť možno zlepšiť aj zvýšením informovanosti o kybernetickobezpečnostných hrozbách a rozvíjaním kompetencií, kapacít a spôsobilostí v Únii, pričom sa dôsledne zohľadnia spoločenské a etické dôsledky a obavy. |
| --- | --- |

(1)

Väčšina obyvateľov Únie je pripojených na internet. Každodenný život ľudí a hospodárstva čoraz viac závisia od digitálnych technológií. Občania a podniky sú čoraz viac vystavovaní vážnym kybernetickým bezpečnostným incidentom a mnohé podniky v Únii každoročne čelia aspoň jednému kybernetickému bezpečnostnému incidentu. Táto skutočnosť ukazuje, že je potrebná odolnosť, zlepšené technologické a priemyselné spôsobilosti a využívanie prísnych noriem a holistických riešení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa týkajú ľudí, produktov, procesov a technológií v Únii, ako aj vedúce postavenie Únie v oblastiach kybernetickej bezpečnosti a digitálnej autonómie. Kybernetickú bezpečnosť možno zlepšiť aj zvýšením informovanosti o kybernetickobezpečnostných hrozbách a rozvíjaním kompetencií, kapacít a spôsobilostí v Únii, pričom sa dôsledne zohľadnia spoločenské a etické dôsledky a obavy.

| (2) | Únia vytrvalo posilňuje činnosti pri riešení narastajúcich výziev v oblasti kybernetickej bezpečnosti v nadväznosti na stratégiu kybernetickej bezpečnosti, ktorú predložila Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) v spoločnom oznámení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. februára 2013 s názvom „Stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: Otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“ (ďalej len „stratégia kybernetickej bezpečnosti z roku 2013“). Cieľom stratégie kybernetickej bezpečnosti z roku 2013 bolo podporiť spoľahlivý, bezpečný a otvorený kybernetický ekosystém. V roku 2016 Únia prijala prvé opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti v podobe smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (3) o bezpečnosti sietí a informačných systémov. |
| --- | --- |

(2)

Únia vytrvalo posilňuje činnosti pri riešení narastajúcich výziev v oblasti kybernetickej bezpečnosti v nadväznosti na stratégiu kybernetickej bezpečnosti, ktorú predložila Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) v spoločnom oznámení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. februára 2013 s názvom „Stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: Otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“ (ďalej len „stratégia kybernetickej bezpečnosti z roku 2013“). Cieľom stratégie kybernetickej bezpečnosti z roku 2013 bolo podporiť spoľahlivý, bezpečný a otvorený kybernetický ekosystém. V roku 2016 Únia prijala prvé opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti v podobe smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (3) o bezpečnosti sietí a informačných systémov.

| (3) | V septembri 2017 Komisia a vysoká predstaviteľka predložili Európskemu parlamentu a Rade spoločné oznámenie s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: Budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ s cieľom ďalej posilniť odolnosť Únie voči kybernetickým útokom, jej schopnosť odrádzať od nich a reagovať na ne. |
| --- | --- |

(3)

V septembri 2017 Komisia a vysoká predstaviteľka predložili Európskemu parlamentu a Rade spoločné oznámenie s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: Budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ s cieľom ďalej posilniť odolnosť Únie voči kybernetickým útokom, jej schopnosť odrádzať od nich a reagovať na ne.

| (4) | Hlavy štátov a predsedovia vlád na digitálnom samite v Tallinne v septembri 2017 vyzvali Úniu stať sa do roku 2025 globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a tak zabezpečiť dôveru, istotu a ochranu občanov, spotrebiteľov a podnikov v online prostredí a umožniť bezplatný, bezpečnejší internet regulovaný zákonom, a oznámili svoj úmysel viac využívať riešenia založené na otvorenom zdroji a otvorených normách pri zmenách/budovaní systémov a riešení informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“), najmä aby sa predišlo odkázanosti na predajcu, vrátane riešení a noriem vyvinutých alebo podporených v rámci programov Únie zameraných na interoperabilitu a normalizáciu, ako je napríklad ISA2. |
| --- | --- |

(4)

Hlavy štátov a predsedovia vlád na digitálnom samite v Tallinne v septembri 2017 vyzvali Úniu stať sa do roku 2025 globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a tak zabezpečiť dôveru, istotu a ochranu občanov, spotrebiteľov a podnikov v online prostredí a umožniť bezplatný, bezpečnejší internet regulovaný zákonom, a oznámili svoj úmysel viac využívať riešenia založené na otvorenom zdroji a otvorených normách pri zmenách/budovaní systémov a riešení informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“), najmä aby sa predišlo odkázanosti na predajcu, vrátane riešení a noriem vyvinutých alebo podporených v rámci programov Únie zameraných na interoperabilitu a normalizáciu, ako je napríklad ISA2.

| (5) | Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „kompetenčné centrum“) zriadené týmto nariadením by malo pomáhať pri zvyšovaní bezpečnosti sietí a informačných systémov vrátane internetu a inej infraštruktúry zásadnej pre fungovanie spoločnosti, ako je doprava, zdravotníctvo, energetika, digitálna infraštruktúra, vodné hospodárstvo, finančný trh a bankové systémy. |
| --- | --- |

(5)

Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „kompetenčné centrum“) zriadené týmto nariadením by malo pomáhať pri zvyšovaní bezpečnosti sietí a informačných systémov vrátane internetu a inej infraštruktúry zásadnej pre fungovanie spoločnosti, ako je doprava, zdravotníctvo, energetika, digitálna infraštruktúra, vodné hospodárstvo, finančný trh a bankové systémy.

| (6) | Výrazné narušenie sietí a informačných systémov môže mať dosah na jednotlivé členské štáty i Úniu ako celok. Vysoká úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v celej Únii je preto nevyhnutná pre spoločnosť aj pre hospodárstvo. Únia sa v súčasnosti spolieha na neeurópskych poskytovateľov kybernetickej bezpečnosti. Je však v strategickom záujme Únie zabezpečiť, aby si zachovala a rozvíjala základné výskumné a technologické kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti na zabezpečenie sietí a informačných systémov občanov a podnikov, a najmä na ochranu kritických sietí a informačných systémov a na poskytovanie kľúčových služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(6)

Výrazné narušenie sietí a informačných systémov môže mať dosah na jednotlivé členské štáty i Úniu ako celok. Vysoká úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v celej Únii je preto nevyhnutná pre spoločnosť aj pre hospodárstvo. Únia sa v súčasnosti spolieha na neeurópskych poskytovateľov kybernetickej bezpečnosti. Je však v strategickom záujme Únie zabezpečiť, aby si zachovala a rozvíjala základné výskumné a technologické kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti na zabezpečenie sietí a informačných systémov občanov a podnikov, a najmä na ochranu kritických sietí a informačných systémov a na poskytovanie kľúčových služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

| (7) | Únia disponuje bohatými odbornými znalosťami a skúsenosťami, pokiaľ ide o výskum, technológie a priemyselný rozvoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti, no úsilie priemyselných a výskumných komunít je roztrieštené a chýba mu zosúladenie a spoločné poslanie, čo brzdí konkurencieschopnosť a účinnú ochranu sietí a systémov v uvedenej sfére. Takéto snahy a odborné znalosti treba zlúčiť, prepojiť a efektívne využívať, aby sa posilnil a doplnil existujúci výskumných, technologických a priemyselných kapacít a zručností na úrovni Únie i členských štátov. Aj keď odvetvie IKT čelí vážnym výzvam, ako je uspokojenie vlastného dopytu po kvalifikovaných pracovníkoch, môže mať prínos z toho, že zastupuje rozmanitosť spoločnosti ako takej, z dosiahnutia vyváženého zastúpenia mužov a žien, etnickej rozmanitosti a nediskriminácie osôb so zdravotným postihnutím, ako aj uľahčenia prístupu budúcim expertom v oblasti kybernetickej bezpečnosti k znalostiam a odbornej príprave vrátane neformálneho vzdelávania týchto expertov, napríklad účasťou na projektoch v oblasti slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom, projektoch v oblasti občianskych technológií, v startupoch a mikropodnikoch. |
| --- | --- |

(7)

Únia disponuje bohatými odbornými znalosťami a skúsenosťami, pokiaľ ide o výskum, technológie a priemyselný rozvoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti, no úsilie priemyselných a výskumných komunít je roztrieštené a chýba mu zosúladenie a spoločné poslanie, čo brzdí konkurencieschopnosť a účinnú ochranu sietí a systémov v uvedenej sfére. Takéto snahy a odborné znalosti treba zlúčiť, prepojiť a efektívne využívať, aby sa posilnil a doplnil existujúci výskumných, technologických a priemyselných kapacít a zručností na úrovni Únie i členských štátov. Aj keď odvetvie IKT čelí vážnym výzvam, ako je uspokojenie vlastného dopytu po kvalifikovaných pracovníkoch, môže mať prínos z toho, že zastupuje rozmanitosť spoločnosti ako takej, z dosiahnutia vyváženého zastúpenia mužov a žien, etnickej rozmanitosti a nediskriminácie osôb so zdravotným postihnutím, ako aj uľahčenia prístupu budúcim expertom v oblasti kybernetickej bezpečnosti k znalostiam a odbornej príprave vrátane neformálneho vzdelávania týchto expertov, napríklad účasťou na projektoch v oblasti slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom, projektoch v oblasti občianskych technológií, v startupoch a mikropodnikoch.

| (8) | V odvetví kybernetickej bezpečnosti Únie sú malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) kľúčovými zainteresovanými stranami a vďaka svojej činorodosti vedia prinášať prelomové riešenia. MSP, ktoré sa na kybernetickú bezpečnosť nešpecializujú, však môžu byť zraniteľnejšie voči kybernetickým bezpečnostným incidentom, pretože zavedenie účinných riešení v odvetví kybernetickej bezpečnosti si vyžaduje značné investície a poznatky. Preto je nutné, aby kompetenčné centrum a sieť národných koordinačných centier (ďalej len „sieť“) poskytovali podporu pre MSP tak, že im uľahčia prístup k poznatkom a poskytnú osobitný prístup k výsledkom výskumu a vývoja, aby sa mohli dostatočne zabezpečiť a aby MSP pôsobiace v odvetví kybernetickej bezpečnosti mohli byť konkurencieschopné a prispieť k vedúcemu postaveniu Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(8)

V odvetví kybernetickej bezpečnosti Únie sú malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) kľúčovými zainteresovanými stranami a vďaka svojej činorodosti vedia prinášať prelomové riešenia. MSP, ktoré sa na kybernetickú bezpečnosť nešpecializujú, však môžu byť zraniteľnejšie voči kybernetickým bezpečnostným incidentom, pretože zavedenie účinných riešení v odvetví kybernetickej bezpečnosti si vyžaduje značné investície a poznatky. Preto je nutné, aby kompetenčné centrum a sieť národných koordinačných centier (ďalej len „sieť“) poskytovali podporu pre MSP tak, že im uľahčia prístup k poznatkom a poskytnú osobitný prístup k výsledkom výskumu a vývoja, aby sa mohli dostatočne zabezpečiť a aby MSP pôsobiace v odvetví kybernetickej bezpečnosti mohli byť konkurencieschopné a prispieť k vedúcemu postaveniu Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

| (9) | Odborné znalosti nie je možné ohraničiť jednotlivými priemyselnými odvetviami ani oblasťou výskumu. Nekomerčné projekty a projekty vo fáze pred komerčným využitím, nazývané tiež projekty „občianskych technológií“, využívajú otvorené normy, otvorené údaje a slobodný softvér a softvér s otvoreným zdrojovým kódom v záujme spoločnosti a verejnej prospešnosti. |
| --- | --- |

(9)

Odborné znalosti nie je možné ohraničiť jednotlivými priemyselnými odvetviami ani oblasťou výskumu. Nekomerčné projekty a projekty vo fáze pred komerčným využitím, nazývané tiež projekty „občianskych technológií“, využívajú otvorené normy, otvorené údaje a slobodný softvér a softvér s otvoreným zdrojovým kódom v záujme spoločnosti a verejnej prospešnosti.

| (10) | Oblasť kybernetickej bezpečnosti je rôznorodá. Príslušné zainteresované strany preto zahŕňajú zainteresované strany z verejných subjektov, členské štáty a Úniu, ako aj zainteresované strany z priemyslu, z občianskej spoločnosti, napríklad odborové zväzy, spotrebiteľské organizácie, komunity slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom a akademickej obce a výskumnej komunity, a z iných subjektov. |
| --- | --- |

(10)

Oblasť kybernetickej bezpečnosti je rôznorodá. Príslušné zainteresované strany preto zahŕňajú zainteresované strany z verejných subjektov, členské štáty a Úniu, ako aj zainteresované strany z priemyslu, z občianskej spoločnosti, napríklad odborové zväzy, spotrebiteľské organizácie, komunity slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom a akademickej obce a výskumnej komunity, a z iných subjektov.

| (11) | Rada vo svojich záveroch z novembra 2017 vyzvala Komisiu, aby urýchlene poskytla hodnotenie vplyvu možností zriadenia siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti a Európskeho centra výskumu a kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť a aby do polovice roka 2018 navrhla príslušný právny nástroj pre vytvorenie takej siete a takého centra. |
| --- | --- |

(11)

Rada vo svojich záveroch z novembra 2017 vyzvala Komisiu, aby urýchlene poskytla hodnotenie vplyvu možností zriadenia siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti a Európskeho centra výskumu a kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť a aby do polovice roka 2018 navrhla príslušný právny nástroj pre vytvorenie takej siete a takého centra.

| (12) | Únia stále nemá dostatočné technologické a priemyselné kapacity a spôsobilosti na autonómne zabezpečenie svojho hospodárstva a kritických infraštruktúr a na to, aby sa stala globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Strategická a udržateľná koordinácia a spolupráca medzi priemyselnými odvetviami, výskumnými komunitami v oblasti kybernetickej bezpečnosti a vládami nedosahuje dostatočnú úroveň. Únia trpí nedostatkom investícií a obmedzeným prístupom k know-how, zručnostiam a zariadeniam v oblasti kybernetickej bezpečnosti a len málo výsledkov z výskumu a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii sa premieta do obchodovateľných riešení alebo vo veľkom rozsahu využíva v rámci hospodárstva. |
| --- | --- |

(12)

Únia stále nemá dostatočné technologické a priemyselné kapacity a spôsobilosti na autonómne zabezpečenie svojho hospodárstva a kritických infraštruktúr a na to, aby sa stala globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Strategická a udržateľná koordinácia a spolupráca medzi priemyselnými odvetviami, výskumnými komunitami v oblasti kybernetickej bezpečnosti a vládami nedosahuje dostatočnú úroveň. Únia trpí nedostatkom investícií a obmedzeným prístupom k know-how, zručnostiam a zariadeniam v oblasti kybernetickej bezpečnosti a len málo výsledkov z výskumu a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii sa premieta do obchodovateľných riešení alebo vo veľkom rozsahu využíva v rámci hospodárstva.

| (13) | Zriadenie kompetenčného centra a siete s mandátom vykonávať opatrenia na podporu priemyselných technológií a v oblasti výskumu a inovácií je najlepším spôsobom na splnenie cieľov tohto nariadenia, pričom ponúka najvyšší hospodársky, spoločenský a environmentálny vplyv a chráni záujmy Únie. |
| --- | --- |

(13)

Zriadenie kompetenčného centra a siete s mandátom vykonávať opatrenia na podporu priemyselných technológií a v oblasti výskumu a inovácií je najlepším spôsobom na splnenie cieľov tohto nariadenia, pričom ponúka najvyšší hospodársky, spoločenský a environmentálny vplyv a chráni záujmy Únie.

| (14) | Kompetenčné centrum by malo byť hlavným nástrojom Únie na zlučovanie investícií do výskumu, technológií a priemyselného rozvoja v oblasti kybernetickej bezpečnosti a na realizáciu relevantných projektov a iniciatív spolu so sieťou. Kompetenčné centrum by malo riadiť finančnú podporu pre kybernetickú bezpečnosť z programu Horizont Európa – rámcového programu pre výskum a inovácie (ďalej len „program Horizont Európa“) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (4) a programu Digitálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 (5) a vo vhodných prípadoch by malo byť otvorené pre iné programy. Tento prístup by mal prispieť k vytváraniu synergií, ku koordinácii finančnej podpory súvisiacej s iniciatívami Únie pre výskum a vývoj, inovácie, technológiu a priemyselný rozvoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti a k predchádzaniu zbytočnej duplicite. |
| --- | --- |

(14)

Kompetenčné centrum by malo byť hlavným nástrojom Únie na zlučovanie investícií do výskumu, technológií a priemyselného rozvoja v oblasti kybernetickej bezpečnosti a na realizáciu relevantných projektov a iniciatív spolu so sieťou. Kompetenčné centrum by malo riadiť finančnú podporu pre kybernetickú bezpečnosť z programu Horizont Európa – rámcového programu pre výskum a inovácie (ďalej len „program Horizont Európa“) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (4) a programu Digitálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 (5) a vo vhodných prípadoch by malo byť otvorené pre iné programy. Tento prístup by mal prispieť k vytváraniu synergií, ku koordinácii finančnej podpory súvisiacej s iniciatívami Únie pre výskum a vývoj, inovácie, technológiu a priemyselný rozvoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti a k predchádzaniu zbytočnej duplicite.

| (15) | Je dôležité zabezpečiť dodržiavanie základných práv a etické správanie v rámci projektov výskumu kybernetickej bezpečnosti podporovaných kompetenčným centrom. |
| --- | --- |

(15)

Je dôležité zabezpečiť dodržiavanie základných práv a etické správanie v rámci projektov výskumu kybernetickej bezpečnosti podporovaných kompetenčným centrom.

| (16) | Kompetenčné centrum by nemalo vykonávať operatívne úlohy v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú úlohy spojené s jednotkami pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (ďalej len „CSIRT“) vrátane monitorovania kybernetických bezpečnostných incidentov a ich riešenia. Kompetenčné centrum by však malo mať možnosť uľahčovať rozvoj infraštruktúr IKT, ktoré slúžia jednotlivým priemyselným odvetviam, najmä MSP, výskumným komunitám, občianskej spoločnosti a verejnému sektoru, v súlade s poslaním a cieľmi stanovenými v tomto nariadení. Ak sa jednotky CSIRT a iné zúčastnené strany usilujú o podporu nahlasovania a zverejňovania zraniteľností, kompetenčné centrum a členovia komunity pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „komunita“) by mali mať možnosť podporovať uvedené zúčastnené strany na ich žiadosť v rámci svojich príslušných úloh a predchádzať akejkoľvek duplicite s Agentúrou Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ďalej len „agentúra ENISA“) ako je ustanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 (6). |
| --- | --- |

(16)

Kompetenčné centrum by nemalo vykonávať operatívne úlohy v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú úlohy spojené s jednotkami pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (ďalej len „CSIRT“) vrátane monitorovania kybernetických bezpečnostných incidentov a ich riešenia. Kompetenčné centrum by však malo mať možnosť uľahčovať rozvoj infraštruktúr IKT, ktoré slúžia jednotlivým priemyselným odvetviam, najmä MSP, výskumným komunitám, občianskej spoločnosti a verejnému sektoru, v súlade s poslaním a cieľmi stanovenými v tomto nariadení. Ak sa jednotky CSIRT a iné zúčastnené strany usilujú o podporu nahlasovania a zverejňovania zraniteľností, kompetenčné centrum a členovia komunity pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „komunita“) by mali mať možnosť podporovať uvedené zúčastnené strany na ich žiadosť v rámci svojich príslušných úloh a predchádzať akejkoľvek duplicite s Agentúrou Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ďalej len „agentúra ENISA“) ako je ustanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 (6).

| (17) | Kompetenčné centrum, komunita a sieť sú určené na to, aby na účely riadenia komunity a zastúpenia komunity v kompetenčnom centre využívali skúsenosti a široké zastúpenie relevantných zainteresovaných strán vybudované prostredníctvom zmluvného verejno-súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti medzi Komisiou a Európskou organizáciou kybernetickej bezpečnosti (ESCO) počas trvania programu Horizont 2020 – rámcového programu pre výskum a inováciu (2014 – 2020) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), poznatky získané zo štyroch pilotných projektov, ktoré sa začali realizovať začiatkom roka 2019 v rámci programu Horizont 2020, a to CONCORDIA, ECHO, SPARTA a CyberSec4Europe a z pilotného projektu a prípravnej akcie k auditom slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom (EU FOSSA). |
| --- | --- |

(17)

Kompetenčné centrum, komunita a sieť sú určené na to, aby na účely riadenia komunity a zastúpenia komunity v kompetenčnom centre využívali skúsenosti a široké zastúpenie relevantných zainteresovaných strán vybudované prostredníctvom zmluvného verejno-súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti medzi Komisiou a Európskou organizáciou kybernetickej bezpečnosti (ESCO) počas trvania programu Horizont 2020 – rámcového programu pre výskum a inováciu (2014 – 2020) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), poznatky získané zo štyroch pilotných projektov, ktoré sa začali realizovať začiatkom roka 2019 v rámci programu Horizont 2020, a to CONCORDIA, ECHO, SPARTA a CyberSec4Europe a z pilotného projektu a prípravnej akcie k auditom slobodného softvéru a softvéru s otvoreným zdrojovým kódom (EU FOSSA).

| (18) | Vzhľadom na rozsah výziev v oblasti kybernetickej bezpečnosti a na investície do kapacít a spôsobilostí kybernetickej bezpečnosti v iných častiach sveta by sa Únia a členské štáty mali vyzývať k finančnej podpore do výskumu, vývoja a jej nasadenia v tejto oblasti. V záujme využívania úspor z rozsahu a dosiahnutia porovnateľnej úrovne ochrany v celej Únii by členské štáty mali svoje snahy nasmerovať do rámca Únie, a to aktívnym prispievaním k práci kompetenčného centra a siete. |
| --- | --- |

(18)

Vzhľadom na rozsah výziev v oblasti kybernetickej bezpečnosti a na investície do kapacít a spôsobilostí kybernetickej bezpečnosti v iných častiach sveta by sa Únia a členské štáty mali vyzývať k finančnej podpore do výskumu, vývoja a jej nasadenia v tejto oblasti. V záujme využívania úspor z rozsahu a dosiahnutia porovnateľnej úrovne ochrany v celej Únii by členské štáty mali svoje snahy nasmerovať do rámca Únie, a to aktívnym prispievaním k práci kompetenčného centra a siete.

| (19) | Kompetenčné centrum a komunita by sa s cieľom posilniť konkurencieschopnosť Únie a zabezpečiť vysoké normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti na medzinárodnej úrovni mali snažiť vymieňať si s medzinárodným spoločenstvom poznatky o vývoji v oblasti kybernetickej bezpečnosti vrátane produktov a postupov, noriem a technických noriem, pokiaľ je to v súlade s poslaním kompetenčného centra, cieľmi a úlohami. Príslušné technické normy by na účely tohto nariadenia mohli zahŕňať tvorbu referenčných implementácií, a to aj v prípade tých, ktoré sú zverejnené na základe licencií k otvoreným normám. |
| --- | --- |

(19)

Kompetenčné centrum a komunita by sa s cieľom posilniť konkurencieschopnosť Únie a zabezpečiť vysoké normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti na medzinárodnej úrovni mali snažiť vymieňať si s medzinárodným spoločenstvom poznatky o vývoji v oblasti kybernetickej bezpečnosti vrátane produktov a postupov, noriem a technických noriem, pokiaľ je to v súlade s poslaním kompetenčného centra, cieľmi a úlohami. Príslušné technické normy by na účely tohto nariadenia mohli zahŕňať tvorbu referenčných implementácií, a to aj v prípade tých, ktoré sú zverejnené na základe licencií k otvoreným normám.

| (20) | Sídlo kompetenčného centra je v Bukurešti. |
| --- | --- |

(20)

Sídlo kompetenčného centra je v Bukurešti.

| (21) | Centrum by pri vypracúvaní svojho ročného pracovného programu (ďalej len „ročný pracovný program“) malo informovať Komisiu o svojich potrebách v oblasti spolufinancovania na základe plánovaných príspevkov členských štátov na spolufinancovanie spoločných akcií, aby Komisia pri príprave návrhu všeobecného rozpočtu Únie na nasledujúci rok mala možnosť zohľadniť zodpovedajúci príspevok Únie. |
| --- | --- |

(21)

Centrum by pri vypracúvaní svojho ročného pracovného programu (ďalej len „ročný pracovný program“) malo informovať Komisiu o svojich potrebách v oblasti spolufinancovania na základe plánovaných príspevkov členských štátov na spolufinancovanie spoločných akcií, aby Komisia pri príprave návrhu všeobecného rozpočtu Únie na nasledujúci rok mala možnosť zohľadniť zodpovedajúci príspevok Únie.

| (22) | Komisia by pri príprave pracovného programu v rámci programu Horizont Európa mala v prípade otázok, ktoré súvisia s kybernetickou bezpečnosťou, a to aj v kontexte procesu svojich konzultácií so zainteresovanými stranami, a najmä pred prijatím uvedeného pracovného programu, zohľadniť podklady kompetenčného centra a mala by sa o tieto podklady podeliť s výborom pre program Horizont Európa. |
| --- | --- |

(22)

Komisia by pri príprave pracovného programu v rámci programu Horizont Európa mala v prípade otázok, ktoré súvisia s kybernetickou bezpečnosťou, a to aj v kontexte procesu svojich konzultácií so zainteresovanými stranami, a najmä pred prijatím uvedeného pracovného programu, zohľadniť podklady kompetenčného centra a mala by sa o tieto podklady podeliť s výborom pre program Horizont Európa.

| (23) | Kompetenčné centrum by sa malo zriadiť ako orgán Únie s právnou subjektivitou, na ktorý sa má vzťahovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/715 (8), aby mohlo plniť svoju úlohu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, uľahčovať zapojenie siete a zabezpečovať silnú riadiacu úlohu v záujme členských štátov. Kompetenčné centrum by malo plniť dvojitú úlohu, a to vykonávať konkrétne úlohy v priemyselnej, technologickej a výskumnej oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sa stanovuje v tomto nariadení, a zároveň riadiť financovanie súvisiace s kybernetickou bezpečnosťou z viacerých programov – najmä z programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, prípadne aj ďalších programov Únie. Takéto riadenie by muselo byť v súlade s pravidlami uplatniteľnými na tieto programy. Vzhľadom na to, že financovanie fungovania kompetenčného centra by pochádzalo predovšetkým z programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, je však potrebné, aby sa kompetenčné centrum na účely plnenia rozpočtu považovalo za partnerstvo, a to aj vo fáze tvorby programov. |
| --- | --- |

(23)

Kompetenčné centrum by sa malo zriadiť ako orgán Únie s právnou subjektivitou, na ktorý sa má vzťahovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/715 (8), aby mohlo plniť svoju úlohu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, uľahčovať zapojenie siete a zabezpečovať silnú riadiacu úlohu v záujme členských štátov. Kompetenčné centrum by malo plniť dvojitú úlohu, a to vykonávať konkrétne úlohy v priemyselnej, technologickej a výskumnej oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sa stanovuje v tomto nariadení, a zároveň riadiť financovanie súvisiace s kybernetickou bezpečnosťou z viacerých programov – najmä z programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, prípadne aj ďalších programov Únie. Takéto riadenie by muselo byť v súlade s pravidlami uplatniteľnými na tieto programy. Vzhľadom na to, že financovanie fungovania kompetenčného centra by pochádzalo predovšetkým z programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, je však potrebné, aby sa kompetenčné centrum na účely plnenia rozpočtu považovalo za partnerstvo, a to aj vo fáze tvorby programov.

| (24) | Prístup k výsledkom činností kompetenčného centra a k výsledkom projektov má byť vďaka príspevku Únie taký otvorený, ako bude možné, a taký uzavretý, ako bude potrebné, pričom v príslušných prípadoch má byť možné opakované použitie takých výsledkov. |
| --- | --- |

(24)

Prístup k výsledkom činností kompetenčného centra a k výsledkom projektov má byť vďaka príspevku Únie taký otvorený, ako bude možné, a taký uzavretý, ako bude potrebné, pričom v príslušných prípadoch má byť možné opakované použitie takých výsledkov.

| (25) | Kompetenčné centrum by malo uľahčovať a koordinovať prácu siete. Sieť by mala zahŕňať jedno národné koordinačné centrum z každého členského štátu. Národné koordinačné centrá, v prípade ktorých Komisia uznala, že majú potrebnú kapacitu na správu finančných prostriedkov s cieľom splniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení, by mali dostávať priamu finančnú podporu Únie vrátane grantov udeľovaných bez výzvy na predkladanie návrhov, aby mohli vykonávať svoje činnosti súvisiace s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(25)

Kompetenčné centrum by malo uľahčovať a koordinovať prácu siete. Sieť by mala zahŕňať jedno národné koordinačné centrum z každého členského štátu. Národné koordinačné centrá, v prípade ktorých Komisia uznala, že majú potrebnú kapacitu na správu finančných prostriedkov s cieľom splniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení, by mali dostávať priamu finančnú podporu Únie vrátane grantov udeľovaných bez výzvy na predkladanie návrhov, aby mohli vykonávať svoje činnosti súvisiace s týmto nariadením.

| (26) | Národné koordinačné centrá by mali byť subjektmi verejného sektora alebo subjektmi s väčšinovou verejnou účasťou, ktoré vykonávajú funkcie verejnej správy podľa vnútroštátneho práva, a to aj prostredníctvom delegovania, a mali by ich vyberať členské štáty. Funkcie národného koordinačného centra v danom členskom štáte by mal mať možnosť vykonávať subjekt, ktorý vykonáva aj iné funkcie vyplývajúce z práva Únie, napríklad funkcie príslušného vnútroštátneho orgánu, jednotného kontaktného miesta v zmysle smernice (EÚ) 2016/1148 alebo iného nariadenia Únie, alebo funkcie centra digitálnych inovácií v zmysle nariadenia (EÚ) 2021/694. Národnému koordinačnému centru v členskom štáte by mali mať možnosť pri vykonávaní jeho funkcií pomáhať aj iné subjekty verejného sektora alebo subjekty vykonávajúce funkcie verejnej správy v danom členskom štáte. |
| --- | --- |

(26)

Národné koordinačné centrá by mali byť subjektmi verejného sektora alebo subjektmi s väčšinovou verejnou účasťou, ktoré vykonávajú funkcie verejnej správy podľa vnútroštátneho práva, a to aj prostredníctvom delegovania, a mali by ich vyberať členské štáty. Funkcie národného koordinačného centra v danom členskom štáte by mal mať možnosť vykonávať subjekt, ktorý vykonáva aj iné funkcie vyplývajúce z práva Únie, napríklad funkcie príslušného vnútroštátneho orgánu, jednotného kontaktného miesta v zmysle smernice (EÚ) 2016/1148 alebo iného nariadenia Únie, alebo funkcie centra digitálnych inovácií v zmysle nariadenia (EÚ) 2021/694. Národnému koordinačnému centru v členskom štáte by mali mať možnosť pri vykonávaní jeho funkcií pomáhať aj iné subjekty verejného sektora alebo subjekty vykonávajúce funkcie verejnej správy v danom členskom štáte.

| (27) | Národné koordinačné centrá by mali mať potrebné administratívne kapacity, mali by disponovať priemyselnými, technologickými a výskumnými odbornými znalosťami v oblasti kybernetickej bezpečnosti alebo by k nim mali mať prístup a mali by byť schopné účinnej spolupráce a koordinácie s priemyslom, verejným sektorom a výskumnou komunitou. |
| --- | --- |

(27)

Národné koordinačné centrá by mali mať potrebné administratívne kapacity, mali by disponovať priemyselnými, technologickými a výskumnými odbornými znalosťami v oblasti kybernetickej bezpečnosti alebo by k nim mali mať prístup a mali by byť schopné účinnej spolupráce a koordinácie s priemyslom, verejným sektorom a výskumnou komunitou.

| (28) | Vzdelávanie v členských štátoch by malo odrážať dôležitosť primeranej informovanosti o kybernetickej bezpečnosti a súvisiacich zručností. Národné koordinačné centrá spolu s príslušnými verejnými orgánmi a zainteresovanými stranami by na uvedený účel s prihliadnutím na úlohu agentúry ENISA a bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti vzdelávania, mali prispievať k podpore a šíreniu vzdelávacích programov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

(28)

Vzdelávanie v členských štátoch by malo odrážať dôležitosť primeranej informovanosti o kybernetickej bezpečnosti a súvisiacich zručností. Národné koordinačné centrá spolu s príslušnými verejnými orgánmi a zainteresovanými stranami by na uvedený účel s prihliadnutím na úlohu agentúry ENISA a bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti vzdelávania, mali prispievať k podpore a šíreniu vzdelávacích programov v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

| (29) | Národným koordinačným centrám by sa malo umožniť dostávať granty od kompetenčného centra na účely poskytovania finančnej podpory tretím stranám vo forme grantov. Priame náklady národných koordinačných centier na poskytovanie a spravovanie finančnej podpory tretím stranám by mali byť oprávnené na financovanie v rámci príslušných programov. |
| --- | --- |

(29)

Národným koordinačným centrám by sa malo umožniť dostávať granty od kompetenčného centra na účely poskytovania finančnej podpory tretím stranám vo forme grantov. Priame náklady národných koordinačných centier na poskytovanie a spravovanie finančnej podpory tretím stranám by mali byť oprávnené na financovanie v rámci príslušných programov.

| (30) | Kompetenčné centrum, sieť a komunita by mali pomáhať pri vývoji a šírení najmodernejších produktov, služieb a procesov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Kompetenčné centrum a sieť by zároveň mali podporovať spôsobilosti odberateľského priemyslu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to najmä podporovaním vývojárov a prevádzkovateľov v odvetviach, ako napríklad doprava, energetika, zdravotníctvo, financie, verejná správa, telekomunikácie, výroba a vesmír, s cieľom pomôcť takýmto vývojárom a prevádzkovateľom riešiť otázky ich kybernetickej bezpečnosti, napríklad implementovaním bezpečnosti už v štádiu návrhu. Kompetenčné centrum a sieť by mali tiež podporovať normalizáciu a zavádzanie produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti a zároveň podľa možností presadzovať vykonávanie európskeho rámca certifikácie kybernetickej bezpečnosti zriadeného nariadením (EÚ) 2019/881. |
| --- | --- |

(30)

Kompetenčné centrum, sieť a komunita by mali pomáhať pri vývoji a šírení najmodernejších produktov, služieb a procesov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Kompetenčné centrum a sieť by zároveň mali podporovať spôsobilosti odberateľského priemyslu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to najmä podporovaním vývojárov a prevádzkovateľov v odvetviach, ako napríklad doprava, energetika, zdravotníctvo, financie, verejná správa, telekomunikácie, výroba a vesmír, s cieľom pomôcť takýmto vývojárom a prevádzkovateľom riešiť otázky ich kybernetickej bezpečnosti, napríklad implementovaním bezpečnosti už v štádiu návrhu. Kompetenčné centrum a sieť by mali tiež podporovať normalizáciu a zavádzanie produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti a zároveň podľa možností presadzovať vykonávanie európskeho rámca certifikácie kybernetickej bezpečnosti zriadeného nariadením (EÚ) 2019/881.

| (31) | Keďže prostredie kybernetických hrozieb a kybernetickej bezpečnosti sa rýchlo mení, musí byť Únia schopná rýchlo a nepretržite sa prispôsobovať novým vývojovým trendom v tejto oblasti. Preto by mali byť kompetenčné centrum, sieť a komunita dostatočne flexibilné, aby sa zaistila požadovaná schopnosť reagovať na takéto vývojové trendy. Mali by napomáhať projektom, ktoré by subjektom umožnili neprestajne budovať spôsobilosti na zvýšenie ich vlastnej odolnosti a odolnosti Únie. |
| --- | --- |

(31)

Keďže prostredie kybernetických hrozieb a kybernetickej bezpečnosti sa rýchlo mení, musí byť Únia schopná rýchlo a nepretržite sa prispôsobovať novým vývojovým trendom v tejto oblasti. Preto by mali byť kompetenčné centrum, sieť a komunita dostatočne flexibilné, aby sa zaistila požadovaná schopnosť reagovať na takéto vývojové trendy. Mali by napomáhať projektom, ktoré by subjektom umožnili neprestajne budovať spôsobilosti na zvýšenie ich vlastnej odolnosti a odolnosti Únie.

| (32) | Kompetenčné centrum by malo podporovať komunitu. Kompetenčné centrum by malo vykonávať zložky programov Horizont Európa a Digitálna Európa, ktoré sú relevantné z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, v súlade s viacročným pracovným programom kompetenčného centra (ďalej len „viacročný pracovný program“), ročným pracovným programom a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa prideľovaním grantov a iných foriem financovania, najmä na základe verejnej výzvy na predkladanie návrhov. Kompetenčné centrum by malo tiež uľahčovať prenos odborných znalostí v rámci siete a komunity a podporovať spoločné investovanie zo strany Únie, členských štátov alebo priemyslu. Osobitnú pozornosť by malo venovať podpore MSP v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj akciám, ktoré pomáhajú prekonať nedostatky v zručnostiach. |
| --- | --- |

(32)

Kompetenčné centrum by malo podporovať komunitu. Kompetenčné centrum by malo vykonávať zložky programov Horizont Európa a Digitálna Európa, ktoré sú relevantné z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, v súlade s viacročným pracovným programom kompetenčného centra (ďalej len „viacročný pracovný program“), ročným pracovným programom a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa prideľovaním grantov a iných foriem financovania, najmä na základe verejnej výzvy na predkladanie návrhov. Kompetenčné centrum by malo tiež uľahčovať prenos odborných znalostí v rámci siete a komunity a podporovať spoločné investovanie zo strany Únie, členských štátov alebo priemyslu. Osobitnú pozornosť by malo venovať podpore MSP v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj akciám, ktoré pomáhajú prekonať nedostatky v zručnostiach.

| (33) | Technická pomoc pri príprave projektov by sa mala poskytovať úplne objektívne a transparentne, aby sa zabezpečilo, že všetci potenciálni prijímatelia dostanú rovnaké informácie, pričom sa má zabrániť konfliktu záujmov. |
| --- | --- |

(33)

Technická pomoc pri príprave projektov by sa mala poskytovať úplne objektívne a transparentne, aby sa zabezpečilo, že všetci potenciálni prijímatelia dostanú rovnaké informácie, pričom sa má zabrániť konfliktu záujmov.

| (34) | Kompetenčné centrum by malo stimulovať a podporovať dlhodobú strategickú spoluprácu a koordináciu činností komunity, ktorá by zahŕňala veľkú, otvorenú, interdisciplinárnu a rôznorodú skupinu európskych zúčastnených strán pôsobiacich v oblasti kybernetickobezpečnostných technológií. Komunita by mala zahŕňať výskumné subjekty, jednotlivé odvetvia priemyslu a verejný sektor. Komunita by mala najmä prostredníctvom strategickej poradnej skupiny poskytovať podklady pre činnosti kompetenčného centra, viacročný pracovný program a ročný pracovný program. Komunita by tiež mala využívať prínosy činností kompetenčného centra a siete zameraných na budovanie komunity, no inak by nemala byť z hľadiska výziev na predkladanie návrhov ani ponúk nijako privilegovaná. Komunitu by mali tvoriť kolektívne orgány a organizácie. Na účely využitia všetkých odborných znalostí v odvetví kybernetickej bezpečnosti v Únii by kompetenčné centrum a jeho orgány mali mať zároveň možnosť využiť odborné znalosti fyzických osôb ako expertov ad hoc. |
| --- | --- |

(34)

Kompetenčné centrum by malo stimulovať a podporovať dlhodobú strategickú spoluprácu a koordináciu činností komunity, ktorá by zahŕňala veľkú, otvorenú, interdisciplinárnu a rôznorodú skupinu európskych zúčastnených strán pôsobiacich v oblasti kybernetickobezpečnostných technológií. Komunita by mala zahŕňať výskumné subjekty, jednotlivé odvetvia priemyslu a verejný sektor. Komunita by mala najmä prostredníctvom strategickej poradnej skupiny poskytovať podklady pre činnosti kompetenčného centra, viacročný pracovný program a ročný pracovný program. Komunita by tiež mala využívať prínosy činností kompetenčného centra a siete zameraných na budovanie komunity, no inak by nemala byť z hľadiska výziev na predkladanie návrhov ani ponúk nijako privilegovaná. Komunitu by mali tvoriť kolektívne orgány a organizácie. Na účely využitia všetkých odborných znalostí v odvetví kybernetickej bezpečnosti v Únii by kompetenčné centrum a jeho orgány mali mať zároveň možnosť využiť odborné znalosti fyzických osôb ako expertov ad hoc.

| (35) | Kompetenčné centrum by malo spolupracovať a zabezpečovať synergie s agentúrou ENISA a malo by dostávať príslušné podklady od agentúry ENISA v súvislosti s vymedzením priorít financovania. |
| --- | --- |

(35)

Kompetenčné centrum by malo spolupracovať a zabezpečovať synergie s agentúrou ENISA a malo by dostávať príslušné podklady od agentúry ENISA v súvislosti s vymedzením priorít financovania.

| (36) | S cieľom reagovať na potrebu kybernetickej bezpečnosti na strane dodávateľov aj spotrebiteľov by úloha kompetenčného centra poskytovať poznatky o kybernetickej bezpečnosti a technickú pomoc rôznym odvetviam mala zahŕňať tak produkty, procesy a služby IKT, ako aj všetky ďalšie technologické produkty a procesy, do ktorých sa má aspekt kybernetickej bezpečnosti integrovať. Verejný sektor by tiež mohol využiť podporu kompetenčného centra, ak o ňu požiada. |
| --- | --- |

(36)

S cieľom reagovať na potrebu kybernetickej bezpečnosti na strane dodávateľov aj spotrebiteľov by úloha kompetenčného centra poskytovať poznatky o kybernetickej bezpečnosti a technickú pomoc rôznym odvetviam mala zahŕňať tak produkty, procesy a služby IKT, ako aj všetky ďalšie technologické produkty a procesy, do ktorých sa má aspekt kybernetickej bezpečnosti integrovať. Verejný sektor by tiež mohol využiť podporu kompetenčného centra, ak o ňu požiada.

| (37) | S cieľom vytvoriť udržateľné prostredie kybernetickej bezpečnosti je dôležité, aby sa v procese vývoja, údržby, prevádzky a aktualizácie infraštruktúr, produktov a služieb, dodržiavala zásada bezpečnosti už v štádiu návrhu, a to najmä podporou najmodernejších bezpečných vývojových metód, primeraného testovania bezpečnosti a bezpečnostných auditov, sprístupnením aktualizácií, ktorými sa bezodkladne odstránia známe zraniteľnosti alebo hrozby, a ak je to možné aj tým, že sa tretím stranám umožní vytvárať a poskytovať aktualizácie aj po skončení príslušného obdobia poskytovania služieb pre produkty. Bezpečnosť už v štádiu návrhu by mala byť zaistená počas celého obdobia životnosti produktov, služieb alebo procesov IKT, ako aj prostredníctvom vývojových procesov, ktoré sa neustále rozvíjajú, aby sa znížilo riziko škody spôsobenej zámerným zneužitím. |
| --- | --- |

(37)

S cieľom vytvoriť udržateľné prostredie kybernetickej bezpečnosti je dôležité, aby sa v procese vývoja, údržby, prevádzky a aktualizácie infraštruktúr, produktov a služieb, dodržiavala zásada bezpečnosti už v štádiu návrhu, a to najmä podporou najmodernejších bezpečných vývojových metód, primeraného testovania bezpečnosti a bezpečnostných auditov, sprístupnením aktualizácií, ktorými sa bezodkladne odstránia známe zraniteľnosti alebo hrozby, a ak je to možné aj tým, že sa tretím stranám umožní vytvárať a poskytovať aktualizácie aj po skončení príslušného obdobia poskytovania služieb pre produkty. Bezpečnosť už v štádiu návrhu by mala byť zaistená počas celého obdobia životnosti produktov, služieb alebo procesov IKT, ako aj prostredníctvom vývojových procesov, ktoré sa neustále rozvíjajú, aby sa znížilo riziko škody spôsobenej zámerným zneužitím.

| (38) | Hoci kompetenčné centrum a sieť by sa mali usilovať o posilnenie synergií a koordináciu medzi civilnou a obrannou sférou kybernetickej bezpečnosti, projekty v rámci tohto nariadenia, ktoré sú financované z programu Horizont Európa, by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) 2021/695, podľa ktorého sa výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont Európa majú zameriavať výlučne na civilné využitie. |
| --- | --- |

(38)

Hoci kompetenčné centrum a sieť by sa mali usilovať o posilnenie synergií a koordináciu medzi civilnou a obrannou sférou kybernetickej bezpečnosti, projekty v rámci tohto nariadenia, ktoré sú financované z programu Horizont Európa, by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) 2021/695, podľa ktorého sa výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont Európa majú zameriavať výlučne na civilné využitie.

| (39) | Toto nariadenie sa uplatňuje predovšetkým na civilné záležitosti, pričom činnosti členských štátov v rámci tohto nariadenia môžu zohľadňovať špecifiká jednotlivých členských štátov v prípadoch, keď politiku v oblasti kybernetickej bezpečnosti vykonávajú orgány plniace tak civilné, ako aj vojenské úlohy, mali by sa tiež snažiť o komplementárnosť a vyhýbať sa prekrývaniu s nástrojmi financovania v oblasti obrany. |
| --- | --- |

(39)

Toto nariadenie sa uplatňuje predovšetkým na civilné záležitosti, pričom činnosti členských štátov v rámci tohto nariadenia môžu zohľadňovať špecifiká jednotlivých členských štátov v prípadoch, keď politiku v oblasti kybernetickej bezpečnosti vykonávajú orgány plniace tak civilné, ako aj vojenské úlohy, mali by sa tiež snažiť o komplementárnosť a vyhýbať sa prekrývaniu s nástrojmi financovania v oblasti obrany.

| (40) | Toto nariadenie by malo zabezpečiť zodpovednosť a transparentnosť kompetenčného centra a tých podnikov, ktoré dostávajú finančné prostriedky, v súlade s príslušnými nariadeniami týkajúcimi sa jednotlivých programov. |
| --- | --- |

(40)

Toto nariadenie by malo zabezpečiť zodpovednosť a transparentnosť kompetenčného centra a tých podnikov, ktoré dostávajú finančné prostriedky, v súlade s príslušnými nariadeniami týkajúcimi sa jednotlivých programov.

| (41) | Vykonávanie projektov zavádzania, a to najmä tých, ktoré sa týkajú infraštruktúry a spôsobilostí zavádzaných na úrovni Únie alebo prostredníctvom spoločného obstarávania, by sa mohlo rozdeliť do rôznych etáp, ako je predkladanie osobitných ponúk na návrh architektúry hardvéru a softvéru, ich výrobu, prevádzku a údržbu, pričom podniky by sa mohli zúčastniť len na jednej z týchto etáp a od prijímateľov by sa v jednej alebo vo viacerých z nich podľa potreby mohlo požadovať, aby spĺňali určité podmienky, pokiaľ ide o európske vlastníctvo alebo kontrolu. |
| --- | --- |

(41)

Vykonávanie projektov zavádzania, a to najmä tých, ktoré sa týkajú infraštruktúry a spôsobilostí zavádzaných na úrovni Únie alebo prostredníctvom spoločného obstarávania, by sa mohlo rozdeliť do rôznych etáp, ako je predkladanie osobitných ponúk na návrh architektúry hardvéru a softvéru, ich výrobu, prevádzku a údržbu, pričom podniky by sa mohli zúčastniť len na jednej z týchto etáp a od prijímateľov by sa v jednej alebo vo viacerých z nich podľa potreby mohlo požadovať, aby spĺňali určité podmienky, pokiaľ ide o európske vlastníctvo alebo kontrolu.

| (42) | Agentúra ENISA by vzhľadom na svoje odborné znalosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti a svoj mandát, ktorý je pre inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie, ako aj pre príslušné zainteresované strany Únie, referenčným bodom pre poradenstvo a odborné znalosti v tejto oblasti, a vzhľadom na zber podkladov prostredníctvom svojich úloh mala zohrávať aktívnu úlohu v rámci činností kompetenčného centra vrátane tvorby agendy, pričom by sa malo predísť akejkoľvek duplicite činností, najmä v súvislosti s jej postavením stáleho pozorovateľa v správnej rade kompetenčného centra. Pokiaľ ide o vypracovanie agendy, ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu, výkonný riaditeľ kompetenčného centra a správna rada by mali zohľadniť všetky relevantné strategické odporúčania a podklady, ktoré poskytuje agentúra ENISA, v súlade s rokovacím poriadkom správnej rady. |
| --- | --- |

(42)

Agentúra ENISA by vzhľadom na svoje odborné znalosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti a svoj mandát, ktorý je pre inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie, ako aj pre príslušné zainteresované strany Únie, referenčným bodom pre poradenstvo a odborné znalosti v tejto oblasti, a vzhľadom na zber podkladov prostredníctvom svojich úloh mala zohrávať aktívnu úlohu v rámci činností kompetenčného centra vrátane tvorby agendy, pričom by sa malo predísť akejkoľvek duplicite činností, najmä v súvislosti s jej postavením stáleho pozorovateľa v správnej rade kompetenčného centra. Pokiaľ ide o vypracovanie agendy, ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu, výkonný riaditeľ kompetenčného centra a správna rada by mali zohľadniť všetky relevantné strategické odporúčania a podklady, ktoré poskytuje agentúra ENISA, v súlade s rokovacím poriadkom správnej rady.

| (43) | Ak národné koordinačné centrá a subjekty, ktoré sú súčasťou komunity, dostávajú finančný príspevok zo všeobecného rozpočtu Únie, mali by propagovať skutočnosť, že príslušné činnosti sa vykonávajú v kontexte tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(43)

Ak národné koordinačné centrá a subjekty, ktoré sú súčasťou komunity, dostávajú finančný príspevok zo všeobecného rozpočtu Únie, mali by propagovať skutočnosť, že príslušné činnosti sa vykonávajú v kontexte tohto nariadenia.

| (44) | Náklady spojené so zriadením kompetenčného centra a s administratívnymi a koordinačnými činnosťami kompetenčného centra by sa mali financovať zo zdrojov Únie a zo zdrojov členských štátov, a to úmerne dobrovoľným príspevkom od členských štátov na spoločné akcie. S cieľom zabrániť dvojitému financovaniu by sa tieto činnosti nemali súčasne podporovať príspevkami z iných programov Únie. |
| --- | --- |

(44)

Náklady spojené so zriadením kompetenčného centra a s administratívnymi a koordinačnými činnosťami kompetenčného centra by sa mali financovať zo zdrojov Únie a zo zdrojov členských štátov, a to úmerne dobrovoľným príspevkom od členských štátov na spoločné akcie. S cieľom zabrániť dvojitému financovaniu by sa tieto činnosti nemali súčasne podporovať príspevkami z iných programov Únie.

| (45) | Správna rada, ktorá by mala byť zložená zo zástupcov členských štátov a Komisie, by mala vymedziť všeobecné smerovanie činnosti kompetenčného centra a zabezpečiť, aby kompetenčné centrum vykonávalo svoje úlohy v súlade s týmto nariadením. Správna rada by mala prijať agendu. |
| --- | --- |

(45)

Správna rada, ktorá by mala byť zložená zo zástupcov členských štátov a Komisie, by mala vymedziť všeobecné smerovanie činnosti kompetenčného centra a zabezpečiť, aby kompetenčné centrum vykonávalo svoje úlohy v súlade s týmto nariadením. Správna rada by mala prijať agendu.

| (46) | Správnej rade by sa mali udeliť potrebné právomoci na zostavovanie rozpočtu kompetenčného centra. Mala by overovať plnenie rozpočtu, prijímať vhodné rozpočtové pravidlá a stanovovať transparentné pracovné postupy rozhodovania kompetenčného centra vrátane postupov na prijatie ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu na základe agendy. Správna rada by tiež mala prijať svoj rokovací poriadok, vymenovať výkonného riaditeľa a rozhodovať o akomkoľvek predĺžení či ukončení jeho funkčného obdobia. |
| --- | --- |

(46)

Správnej rade by sa mali udeliť potrebné právomoci na zostavovanie rozpočtu kompetenčného centra. Mala by overovať plnenie rozpočtu, prijímať vhodné rozpočtové pravidlá a stanovovať transparentné pracovné postupy rozhodovania kompetenčného centra vrátane postupov na prijatie ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu na základe agendy. Správna rada by tiež mala prijať svoj rokovací poriadok, vymenovať výkonného riaditeľa a rozhodovať o akomkoľvek predĺžení či ukončení jeho funkčného obdobia.

| (47) | Správna rada by mala vykonávať dohľad nad strategickými a realizačnými činnosťami kompetenčného centra a zabezpečovať medzi nimi súlad. Kompetenčné centrum by vo svojej výročnej správe malo klásť osobitný dôraz na úspešné plnenie strategických cieľov a v prípade potreby navrhnúť opatrenia na ďalšie zlepšenie ich plnenia. |
| --- | --- |

(47)

Správna rada by mala vykonávať dohľad nad strategickými a realizačnými činnosťami kompetenčného centra a zabezpečovať medzi nimi súlad. Kompetenčné centrum by vo svojej výročnej správe malo klásť osobitný dôraz na úspešné plnenie strategických cieľov a v prípade potreby navrhnúť opatrenia na ďalšie zlepšenie ich plnenia.

| (48) | Aby kompetenčné centrum mohlo fungovať riadne a efektívne, Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby osoby, ktoré majú byť vymenované za členov správnej rady, mali zodpovedajúce odborné znalosti a skúsenosti v príslušných funkčných oblastiach. Komisia a členské štáty by sa tiež mali snažiť obmedziť obmeny svojich zástupcov v správnej rade s cieľom zabezpečiť kontinuitu jej práce. |
| --- | --- |

(48)

Aby kompetenčné centrum mohlo fungovať riadne a efektívne, Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť, aby osoby, ktoré majú byť vymenované za členov správnej rady, mali zodpovedajúce odborné znalosti a skúsenosti v príslušných funkčných oblastiach. Komisia a členské štáty by sa tiež mali snažiť obmedziť obmeny svojich zástupcov v správnej rade s cieľom zabezpečiť kontinuitu jej práce.

| (49) | Vzhľadom na osobitné postavenie kompetenčného centra a jeho zodpovednosť za implementáciu finančných prostriedkov Únie, najmä z programov Horizont Európa a Digitálna Európa, by Komisia mala mať v správnej rade 26 % celkového počtu hlasov pri rozhodnutiach týkajúcich sa finančných prostriedkov Únie s cieľom maximalizovať pridanú hodnotu Únie týchto rozhodnutí a zároveň zabezpečiť ich zákonnosť a súlad s prioritami Únie. |
| --- | --- |

(49)

Vzhľadom na osobitné postavenie kompetenčného centra a jeho zodpovednosť za implementáciu finančných prostriedkov Únie, najmä z programov Horizont Európa a Digitálna Európa, by Komisia mala mať v správnej rade 26 % celkového počtu hlasov pri rozhodnutiach týkajúcich sa finančných prostriedkov Únie s cieľom maximalizovať pridanú hodnotu Únie týchto rozhodnutí a zároveň zabezpečiť ich zákonnosť a súlad s prioritami Únie.

| (50) | Bezproblémové fungovanie kompetenčného centra si vyžaduje, aby bol jeho výkonný riaditeľ vymenovaný transparentne na základe kvalít, zdokumentovaných administratívnych a riadiacich schopností, ako aj na základe kompetencií a skúseností, ktoré sú relevantné v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a aby vykonával svoje povinnosti úplne nezávisle. |
| --- | --- |

(50)

Bezproblémové fungovanie kompetenčného centra si vyžaduje, aby bol jeho výkonný riaditeľ vymenovaný transparentne na základe kvalít, zdokumentovaných administratívnych a riadiacich schopností, ako aj na základe kompetencií a skúseností, ktoré sú relevantné v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a aby vykonával svoje povinnosti úplne nezávisle.

| (51) | Kompetenčné centrum by ako poradný orgán malo mať strategickú poradnú skupinu. Strategická poradná skupina by mala poskytovať poradenstvo na základe pravidelného dialógu medzi kompetenčným centrom a komunitou, pričom by ju mali tvoriť zástupcovia súkromného sektora, spotrebiteľských organizácií, akademickej obce a iných príslušných zainteresovaných strán. Strategická poradná skupina by sa mala zameriavať na otázky relevantné pre zainteresované strany a mala by na ne upozorniť správnu radu a výkonného riaditeľa. Úlohy strategickej poradnej skupiny by mali zahŕňať poskytovanie poradenstva v súvislosti s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom. Zastúpenie rôznych zainteresovaných strán v strategickej poradnej skupine by malo byť vyvážené s osobitným zameraním na zástupcov MSP, aby sa zabezpečilo primerané zastúpenie zainteresovaných strán na práci kompetenčného centra. |
| --- | --- |

(51)

Kompetenčné centrum by ako poradný orgán malo mať strategickú poradnú skupinu. Strategická poradná skupina by mala poskytovať poradenstvo na základe pravidelného dialógu medzi kompetenčným centrom a komunitou, pričom by ju mali tvoriť zástupcovia súkromného sektora, spotrebiteľských organizácií, akademickej obce a iných príslušných zainteresovaných strán. Strategická poradná skupina by sa mala zameriavať na otázky relevantné pre zainteresované strany a mala by na ne upozorniť správnu radu a výkonného riaditeľa. Úlohy strategickej poradnej skupiny by mali zahŕňať poskytovanie poradenstva v súvislosti s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom. Zastúpenie rôznych zainteresovaných strán v strategickej poradnej skupine by malo byť vyvážené s osobitným zameraním na zástupcov MSP, aby sa zabezpečilo primerané zastúpenie zainteresovaných strán na práci kompetenčného centra.

| (52) | Príspevky členských štátov na zdroje kompetenčného centra by mohli byť finančné alebo nepeňažné. Finančné príspevky by mohli pozostávať napríklad z grantu udeleného členským štátom prijímateľovi v danom členskom štáte, ktorým sa dopĺňa finančná podpora Únie poskytnutá na projekt v rámci ročného pracovného programu. Na druhej strane nepeňažné príspevky by sa poskytli zvyčajne v prípade, keď je prijímateľom finančnej podpory Únie samotný subjekt členského štátu. Napríklad, ak Únia podporuje činnosť národného koordinačného centra na úrovni 50 % financovania, zostávajúce náklady na činnosť by sa účtovali ako nepeňažný príspevok. Ďalej napríklad, ak subjekt členského štátu dostáva finančnú podporu Únie na vytvorenie alebo modernizáciu infraštruktúry, ktorá sa má rozdeliť medzi zainteresované strany v súlade s ročným pracovným programom, súvisiace nedotované náklady by sa účtovali ako nepeňažné príspevky. |
| --- | --- |

(52)

Príspevky členských štátov na zdroje kompetenčného centra by mohli byť finančné alebo nepeňažné. Finančné príspevky by mohli pozostávať napríklad z grantu udeleného členským štátom prijímateľovi v danom členskom štáte, ktorým sa dopĺňa finančná podpora Únie poskytnutá na projekt v rámci ročného pracovného programu. Na druhej strane nepeňažné príspevky by sa poskytli zvyčajne v prípade, keď je prijímateľom finančnej podpory Únie samotný subjekt členského štátu. Napríklad, ak Únia podporuje činnosť národného koordinačného centra na úrovni 50 % financovania, zostávajúce náklady na činnosť by sa účtovali ako nepeňažný príspevok. Ďalej napríklad, ak subjekt členského štátu dostáva finančnú podporu Únie na vytvorenie alebo modernizáciu infraštruktúry, ktorá sa má rozdeliť medzi zainteresované strany v súlade s ročným pracovným programom, súvisiace nedotované náklady by sa účtovali ako nepeňažné príspevky.

| (53) | V súlade s príslušnými ustanoveniami delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/715 o konfliktoch záujmov by kompetenčné centrum malo mať zavedené pravidlá predchádzania konfliktom záujmov svojich členov, orgánov a zamestnancov, správnej rady, ako aj strategickej poradnej skupiny a komunity a pravidlá týkajúce sa ich identifikácie, riešenia a riadenia. Členské štáty by v súlade s vnútroštátnym právom mali zabezpečiť predchádzanie konfliktom záujmov, ich identifikáciu a riešenie aj v súvislosti s národnými koordinačnými centrami. Kompetenčné centrum by malo zároveň uplatňovať príslušné právo Únie týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (9). Spracúvanie osobných údajov kompetenčným centrom by malo podliehať nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (10). Kompetenčné centrum by malo dodržiavať ustanovenia práva Únie platné pre inštitúcie Únie, ako aj vnútroštátne právo o zaobchádzaní s informáciami, najmä s citlivými neutajovanými skutočnosťami a utajovanými skutočnosťami EÚ. |
| --- | --- |

(53)

V súlade s príslušnými ustanoveniami delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/715 o konfliktoch záujmov by kompetenčné centrum malo mať zavedené pravidlá predchádzania konfliktom záujmov svojich členov, orgánov a zamestnancov, správnej rady, ako aj strategickej poradnej skupiny a komunity a pravidlá týkajúce sa ich identifikácie, riešenia a riadenia. Členské štáty by v súlade s vnútroštátnym právom mali zabezpečiť predchádzanie konfliktom záujmov, ich identifikáciu a riešenie aj v súvislosti s národnými koordinačnými centrami. Kompetenčné centrum by malo zároveň uplatňovať príslušné právo Únie týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (9). Spracúvanie osobných údajov kompetenčným centrom by malo podliehať nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (10). Kompetenčné centrum by malo dodržiavať ustanovenia práva Únie platné pre inštitúcie Únie, ako aj vnútroštátne právo o zaobchádzaní s informáciami, najmä s citlivými neutajovanými skutočnosťami a utajovanými skutočnosťami EÚ.

| (54) | Finančné záujmy Únie a členských štátov by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (11) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). |
| --- | --- |

(54)

Finančné záujmy Únie a členských štátov by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (11) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).

| (55) | Kompetenčné centrum by malo fungovať otvorene a transparentne. Malo by včas poskytovať všetky náležité informácie a propagovať svoje činnosti, okrem iného cez informačné aktivity a šírením informácií v radoch širokej verejnosti. Rokovacie poriadky správnej rady kompetenčného centra a strategickej poradnej skupiny by sa mali zverejniť. |
| --- | --- |

(55)

Kompetenčné centrum by malo fungovať otvorene a transparentne. Malo by včas poskytovať všetky náležité informácie a propagovať svoje činnosti, okrem iného cez informačné aktivity a šírením informácií v radoch širokej verejnosti. Rokovacie poriadky správnej rady kompetenčného centra a strategickej poradnej skupiny by sa mali zverejniť.

| (56) | Vnútorný audítor Komisie by mal mať vo vzťahu ku kompetenčnému centru rovnaké právomoci, aké má vo vzťahu ku Komisii. |
| --- | --- |

(56)

Vnútorný audítor Komisie by mal mať vo vzťahu ku kompetenčnému centru rovnaké právomoci, aké má vo vzťahu ku Komisii.

| (57) | Komisia, Dvor audítorov a Európsky úrad pre boj proti podvodom by mali mať prístup ku všetkým potrebným informáciám a do priestorov kompetenčného centra na účely výkonu auditov a vyšetrovaní grantov, zmlúv a dohôd, ktoré kompetenčné centrum podpísalo. |
| --- | --- |

(57)

Komisia, Dvor audítorov a Európsky úrad pre boj proti podvodom by mali mať prístup ku všetkým potrebným informáciám a do priestorov kompetenčného centra na účely výkonu auditov a vyšetrovaní grantov, zmlúv a dohôd, ktoré kompetenčné centrum podpísalo.

| (58) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to posilnenie konkurencieschopnosti a kapacít Únie, zachovanie a rozvoj výskumných, technologických a priemyselných kapacít Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zvyšovanie konkurencieschopnosti odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Únii a premena kybernetickej bezpečnosti na konkurenčnú výhodu pre iné priemyselné odvetvia Únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože existujúce obmedzené zdroje sú rozptýlené a sú potrebné rozsiahle investície, ale z dôvodov zabránenia zbytočnej duplicite pri tomto úsilí, ako aj v záujme podpory získavania kritického objemu investícií, zaistenia optimálneho využitia verejných prostriedkov a zabezpečenia podpory vysokej úrovne kybernetickej bezpečnosti vo všetkých členských štátoch ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(58)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to posilnenie konkurencieschopnosti a kapacít Únie, zachovanie a rozvoj výskumných, technologických a priemyselných kapacít Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zvyšovanie konkurencieschopnosti odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Únii a premena kybernetickej bezpečnosti na konkurenčnú výhodu pre iné priemyselné odvetvia Únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože existujúce obmedzené zdroje sú rozptýlené a sú potrebné rozsiahle investície, ale z dôvodov zabránenia zbytočnej duplicite pri tomto úsilí, ako aj v záujme podpory získavania kritického objemu investícií, zaistenia optimálneho využitia verejných prostriedkov a zabezpečenia podpory vysokej úrovne kybernetickej bezpečnosti vo všetkých členských štátoch ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia a zásady kompetenčného centra a siete

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „kompetenčné centrum“) a sieť národných koordinačných centier (ďalej len „sieť“). Stanovujú sa v ňom pravidlá určenia národných koordinačných centier a pravidlá zriadenia Komunity pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ďalej len „komunita“).

2.   Kompetenčné centrum zohráva zásadnú úlohu pri vykonávaní zložky kybernetickej bezpečnosti programu Digitálna Európa, najmä akcií súvisiacich s článkom 6 nariadenia (EÚ) 2021/694, a prispieva k vykonávaniu programu Horizont Európa, najmä piliera II oddielu 3.1.3 prílohy I k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2021/764 (12).

3.   Členské štáty spoločne prispievajú k práci kompetenčného centra a siete.

4.   Týmto nariadením nie sú dotknuté právomoci členských štátov týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a činností štátu v oblasti trestného práva.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „kybernetická bezpečnosť“ sú činnosti potrebné na ochranu sietí a informačných systémov, používateľov takýchto systémov a iných osôb dotknutých kybernetickými hrozbami; |
| --- | --- |

1.

„kybernetická bezpečnosť“ sú činnosti potrebné na ochranu sietí a informačných systémov, používateľov takýchto systémov a iných osôb dotknutých kybernetickými hrozbami;

| 2. | „sieť a informačný systém“ je sieť a informačný systém v zmysle článku 4 bodu 1 smernice (EÚ) 2016/1148; |
| --- | --- |

2.

„sieť a informačný systém“ je sieť a informačný systém v zmysle článku 4 bodu 1 smernice (EÚ) 2016/1148;

| 3. | „produkty, služby a procesy kybernetickej bezpečnosti“ sú komerčné a nekomerčné produkty, služby alebo procesy IKT, ktorých osobitným cieľom je ochrana sietí a informačných systémov alebo zabezpečenie dôvernosti, integrity a dostupnosti údajov, ktoré sú spracúvané alebo uchovávané v sieťach a informačných systémoch, ako aj kybernetická bezpečnosť používateľov takýchto systémov a iných osôb dotknutých kybernetickými hrozbami; |
| --- | --- |

3.

„produkty, služby a procesy kybernetickej bezpečnosti“ sú komerčné a nekomerčné produkty, služby alebo procesy IKT, ktorých osobitným cieľom je ochrana sietí a informačných systémov alebo zabezpečenie dôvernosti, integrity a dostupnosti údajov, ktoré sú spracúvané alebo uchovávané v sieťach a informačných systémoch, ako aj kybernetická bezpečnosť používateľov takýchto systémov a iných osôb dotknutých kybernetickými hrozbami;

| 4. | „kybernetická hrozba“ je každá potenciálna okolnosť, udalosť alebo činnosť, ktorá by mohla poškodiť, narušiť alebo inak negatívne ovplyvniť siete a informačné systémy, užívateľov takýchto systémov a iné osoby; |
| --- | --- |

4.

„kybernetická hrozba“ je každá potenciálna okolnosť, udalosť alebo činnosť, ktorá by mohla poškodiť, narušiť alebo inak negatívne ovplyvniť siete a informačné systémy, užívateľov takýchto systémov a iné osoby;

| 5. | „spoločná akcia“ je akcia zahrnutá do ročného pracovného programu, ktorá dostáva finančnú podporu z programu Horizont Európa, z programu Digitálna Európa alebo z iných programov Únie, ako aj finančnú alebo nepeňažnú podporu od jedného alebo viacerých členských štátov, a ktorá sa vykonáva prostredníctvom projektov zahŕňajúcich prijímateľov usadených v členských štátoch a prijímajúcich finančnú alebo nepeňažnú podporu z týchto členských štátov; |
| --- | --- |

5.

„spoločná akcia“ je akcia zahrnutá do ročného pracovného programu, ktorá dostáva finančnú podporu z programu Horizont Európa, z programu Digitálna Európa alebo z iných programov Únie, ako aj finančnú alebo nepeňažnú podporu od jedného alebo viacerých členských štátov, a ktorá sa vykonáva prostredníctvom projektov zahŕňajúcich prijímateľov usadených v členských štátoch a prijímajúcich finančnú alebo nepeňažnú podporu z týchto členských štátov;

| 6. | „nepeňažný príspevok“ sú oprávnené náklady, ktoré vzniknú národným koordinačným centrám a iným verejným subjektom v súvislosti s účasťou na projektoch financovaných prostredníctvom tohto nariadenia, pričom uvedené náklady nie sú financované z príspevku Únie ani z finančných príspevkov členských štátov; |
| --- | --- |

6.

„nepeňažný príspevok“ sú oprávnené náklady, ktoré vzniknú národným koordinačným centrám a iným verejným subjektom v súvislosti s účasťou na projektoch financovaných prostredníctvom tohto nariadenia, pričom uvedené náklady nie sú financované z príspevku Únie ani z finančných príspevkov členských štátov;

| 7. | „európske centrum digitálnych inovácií“ je európske centrum digitálnych inovácií vymedzené v článku 2 písm. e) nariadenia (EÚ) 2021/694; |
| --- | --- |

7.

„európske centrum digitálnych inovácií“ je európske centrum digitálnych inovácií vymedzené v článku 2 písm. e) nariadenia (EÚ) 2021/694;

| 8. | „agenda“ je komplexná a udržateľná priemyselná, technologická a výskumná stratégia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, v ktorej sa stanovujú strategické odporúčania pre rozvoj a rast európskeho priemyselného, technologického a výskumného sektora v oblasti kybernetickej bezpečnosti a strategické priority pre činnosti kompetenčného centra, pričom nie je záväzná, pokiaľ ide o rozhodnutia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s ročnými pracovnými programami; |
| --- | --- |

8.

„agenda“ je komplexná a udržateľná priemyselná, technologická a výskumná stratégia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, v ktorej sa stanovujú strategické odporúčania pre rozvoj a rast európskeho priemyselného, technologického a výskumného sektora v oblasti kybernetickej bezpečnosti a strategické priority pre činnosti kompetenčného centra, pričom nie je záväzná, pokiaľ ide o rozhodnutia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s ročnými pracovnými programami;

| 9. | „technická pomoc“ je pomoc kompetenčného centra národným koordinačným centrám alebo komunite pri plnení ich úloh tým, že im poskytuje poznatky alebo uľahčuje prístup k odborným znalostiam z výskumu, technológie a priemyslu v kybernetickej bezpečnosti, uľahčuje nadväzovanie kontaktov, zvyšuje informovanosť a podporuje spoluprácu, alebo je pomoc kompetenčného centra a národných koordinačných centier zainteresovaným stranám pri príprave projektov v súvislosti s poslaním kompetenčného centra a siete a cieľmi kompetenčného centra. |
| --- | --- |

9.

„technická pomoc“ je pomoc kompetenčného centra národným koordinačným centrám alebo komunite pri plnení ich úloh tým, že im poskytuje poznatky alebo uľahčuje prístup k odborným znalostiam z výskumu, technológie a priemyslu v kybernetickej bezpečnosti, uľahčuje nadväzovanie kontaktov, zvyšuje informovanosť a podporuje spoluprácu, alebo je pomoc kompetenčného centra a národných koordinačných centier zainteresovaným stranám pri príprave projektov v súvislosti s poslaním kompetenčného centra a siete a cieľmi kompetenčného centra.

Článok 3

Poslanie kompetenčného centra a siete

1.   Poslaním kompetenčného centra a siete je pomáhať Únii:

| a) | posilňovať jej vedúce postavenie a strategickú autonómiu v oblasti kybernetickej bezpečnosti zachovávaním a rozvíjaním výskumných, akademických, spoločenských, technologických a priemyselných kapacít a spôsobilostí Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sú potrebné na zvyšovanie dôvery v Jednotný digitálny trh a jeho bezpečnosti vrátane dôvernosti, integrity a dostupnosti údajov; |
| --- | --- |

a)

posilňovať jej vedúce postavenie a strategickú autonómiu v oblasti kybernetickej bezpečnosti zachovávaním a rozvíjaním výskumných, akademických, spoločenských, technologických a priemyselných kapacít a spôsobilostí Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sú potrebné na zvyšovanie dôvery v Jednotný digitálny trh a jeho bezpečnosti vrátane dôvernosti, integrity a dostupnosti údajov;

| b) | podporovať technologické kapacity, spôsobilosti a zručnosti Únie v súvislosti s odolnosťou a spoľahlivosťou infraštruktúry sietí a informačných systémov vrátane kritickej infraštruktúry a hardvéru a softvéru bežne používaného v Únii; a |
| --- | --- |

b)

podporovať technologické kapacity, spôsobilosti a zručnosti Únie v súvislosti s odolnosťou a spoľahlivosťou infraštruktúry sietí a informačných systémov vrátane kritickej infraštruktúry a hardvéru a softvéru bežne používaného v Únii; a

| c) | zvyšovať globálnu konkurencieschopnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Únii, zabezpečovať v celej Únii vysoké normy kybernetickej bezpečnosti a premieňať kybernetickú bezpečnosť na konkurenčnú výhodu iných priemyselných odvetví Únie. |
| --- | --- |

c)

zvyšovať globálnu konkurencieschopnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Únii, zabezpečovať v celej Únii vysoké normy kybernetickej bezpečnosti a premieňať kybernetickú bezpečnosť na konkurenčnú výhodu iných priemyselných odvetví Únie.

2.   Kompetenčné centrum a sieť podľa potreby vykonávajú svoje úlohy v spolupráci s agentúrou ENISA a komunitou.

3.   Kompetenčné centrum využíva príslušné finančné zdroje Únie tak, aby prispievalo k naplneniu poslania stanoveného v odseku 1 v súlade s legislatívnymi aktmi, ktorými sa zriaďujú príslušné programy, najmä programy Horizont Európa a Digitálna Európa.

Článok 4

Ciele kompetenčného centra

1.   Kompetenčné centrum má celkový ciel podporovať výskum, inovácie a zavádzanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, aby naplnilo poslanie stanovené v článku 3.:

2.   Kompetenčné centrum má tieto špecifické ciele:

| a) | posilňovať podľa potreby kapacity, spôsobilosti, znalosti a infraštruktúru kybernetickej bezpečnosti v prospech priemyselného odvetvia, najmä MSP, výskumných komunít, verejného sektora a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

a)

posilňovať podľa potreby kapacity, spôsobilosti, znalosti a infraštruktúru kybernetickej bezpečnosti v prospech priemyselného odvetvia, najmä MSP, výskumných komunít, verejného sektora a občianskej spoločnosti;

| b) | podporovať odolnosť v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zavádzať najlepšie postupy pre kybernetickú bezpečnosť, zásadu bezpečnosti už v štádiu návrhu a certifikáciu bezpečnosti digitálnych produktov a služieb, a to spôsobom, ktorý dopĺňa úsilie iných verejných subjektov; |
| --- | --- |

b)

podporovať odolnosť v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zavádzať najlepšie postupy pre kybernetickú bezpečnosť, zásadu bezpečnosti už v štádiu návrhu a certifikáciu bezpečnosti digitálnych produktov a služieb, a to spôsobom, ktorý dopĺňa úsilie iných verejných subjektov;

| c) | prispievať k silnému európskemu ekosystému kybernetickej bezpečnosti, ktorý spája všetky príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

c)

prispievať k silnému európskemu ekosystému kybernetickej bezpečnosti, ktorý spája všetky príslušné zainteresované strany.

3.   Kompetenčné centrum vykonáva špecifické ciele stanovené v odseku 2:

| a) | stanovením strategických odporúčaní pre výskum, inovácie a zavádzanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súlade s právom Únie a stanovením strategických priorít pre činnosti kompetenčného centra; |
| --- | --- |

a)

stanovením strategických odporúčaní pre výskum, inovácie a zavádzanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súlade s právom Únie a stanovením strategických priorít pre činnosti kompetenčného centra;

| b) | vykonávaním akcií v rámci príslušných programov financovania Únie v súlade s príslušnými pracovnými programami a legislatívnymi aktmi Únie zriaďujúcimi uvedené programy financovania; |
| --- | --- |

b)

vykonávaním akcií v rámci príslušných programov financovania Únie v súlade s príslušnými pracovnými programami a legislatívnymi aktmi Únie zriaďujúcimi uvedené programy financovania;

| c) | podporovaním spolupráce a koordinácie medzi národnými koordinačnými centrami, ako aj s komunitou a v rámci nej; a |
| --- | --- |

c)

podporovaním spolupráce a koordinácie medzi národnými koordinačnými centrami, ako aj s komunitou a v rámci nej; a

| d) | ak je to relevantné a vhodné, nadobudnutím a prevádzkovaním infraštruktúry a služieb IKT, ak sú potrebné na plnenie úloh stanovených v článku 5, a to v súlade s príslušnými pracovnými programami stanovenými v článku 5 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

d)

ak je to relevantné a vhodné, nadobudnutím a prevádzkovaním infraštruktúry a služieb IKT, ak sú potrebné na plnenie úloh stanovených v článku 5, a to v súlade s príslušnými pracovnými programami stanovenými v článku 5 ods. 3 písm. b).

Článok 5

Úlohy kompetenčného centra

1.   S cieľom splniť svoje poslanie a ciele má kompetenčné centrum tieto úlohy:

| a) | strategické úlohy; a |
| --- | --- |

a)

strategické úlohy; a

| b) | vykonávacie úlohy. |
| --- | --- |

b)

vykonávacie úlohy.

2.   Medzi strategické úlohy uvedené v odseku 1 písm. a) patrí:

| a) | vypracovať agendu a monitorovať jej vykonávanie; |
| --- | --- |

a)

vypracovať agendu a monitorovať jej vykonávanie;

| b) | prostredníctvom agendy a viacročného pracovného programu, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek duplicite s činnosťami agentúry ENISA a zohľadniť potrebu vytvárať synergie medzi zložkami venovanými kybernetickej bezpečnosti a inými zložkami programov Horizont Európa a Digitálna Európa:






  i) | stanoviť priority pre prácu kompetenčného centra na:






  1. | zlepšovaní výskumu a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti počas celého inovačného cyklu a zavádzanie uvedeného výskumu a inovácií do praxe; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

prostredníctvom agendy a viacročného pracovného programu, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek duplicite s činnosťami agentúry ENISA a zohľadniť potrebu vytvárať synergie medzi zložkami venovanými kybernetickej bezpečnosti a inými zložkami programov Horizont Európa a Digitálna Európa:

i)

stanoviť priority pre prácu kompetenčného centra na:

1.

zlepšovaní výskumu a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti počas celého inovačného cyklu a zavádzanie uvedeného výskumu a inovácií do praxe;

| 2. | rozvoji priemyselných, technologických a výskumných kapacít, spôsobilostí a infraštruktúry v oblasti kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

2.

rozvoji priemyselných, technologických a výskumných kapacít, spôsobilostí a infraštruktúry v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

| 3. | posilňovaní zručností kybernetickej bezpečnosti a technológie a kompetencií v priemyselnej, technologickej a výskumnej oblasti a na všetkých príslušných úrovniach vzdelávania, pričom sa podporí vyvážené zastúpenie mužov a žien; |
| --- | --- |

3.

posilňovaní zručností kybernetickej bezpečnosti a technológie a kompetencií v priemyselnej, technologickej a výskumnej oblasti a na všetkých príslušných úrovniach vzdelávania, pričom sa podporí vyvážené zastúpenie mužov a žien;

| 4. | zavádzaní produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti do praxe; |
| --- | --- |

4.

zavádzaní produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti do praxe;

| 5. | podpore prenikania produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti, ktoré prispievajú k naplneniu poslania stanoveného v článku 3, na trh; |
| --- | --- |

5.

podpore prenikania produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti, ktoré prispievajú k naplneniu poslania stanoveného v článku 3, na trh;

| 6. | podpore prijatia a integrácie najmodernejších produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti zo strany verejných orgánov na ich žiadosť, ako aj zo strany odberateľských odvetví a iných používateľov; |
| --- | --- |

6.

podpore prijatia a integrácie najmodernejších produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti zo strany verejných orgánov na ich žiadosť, ako aj zo strany odberateľských odvetví a iných používateľov;

| ii) | podporovať odvetvie kybernetickej bezpečnosti, najmä MSP, s cieľom posilniť excelentnosť, kapacity a konkurencieschopnosť Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to aj v záujme napojenia sa na potenciálne trhy a možnosti zavádzania, a s cieľom prilákať investície; a |
| --- | --- |

ii)

podporovať odvetvie kybernetickej bezpečnosti, najmä MSP, s cieľom posilniť excelentnosť, kapacity a konkurencieschopnosť Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to aj v záujme napojenia sa na potenciálne trhy a možnosti zavádzania, a s cieľom prilákať investície; a

| iii) | poskytovať podporu a technickú pomoc pre startupy, MSP, mikropodniky, združenia, jednotlivých expertov a projekty občianskych technológií v oblasti kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

iii)

poskytovať podporu a technickú pomoc pre startupy, MSP, mikropodniky, združenia, jednotlivých expertov a projekty občianskych technológií v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

| c) | zabezpečiť synergie a spoluprácu s príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, najmä agentúrou ENISA, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek duplicite činností s týmito inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie; |
| --- | --- |

c)

zabezpečiť synergie a spoluprácu s príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, najmä agentúrou ENISA, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek duplicite činností s týmito inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie;

| d) | koordinovať národné koordinačné centrá prostredníctvom siete a zabezpečiť pravidelnú výmenu odborných znalostí; |
| --- | --- |

d)

koordinovať národné koordinačné centrá prostredníctvom siete a zabezpečiť pravidelnú výmenu odborných znalostí;

| e) | poskytovať členským štátom na ich žiadosť odborné priemyselné, technologické a výskumné poradenstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to aj v súvislosti s verejným obstarávaním a zavádzaním technológií; |
| --- | --- |

e)

poskytovať členským štátom na ich žiadosť odborné priemyselné, technologické a výskumné poradenstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to aj v súvislosti s verejným obstarávaním a zavádzaním technológií;

| f) | uľahčovať spoluprácu a výmenu odborných znalostí medzi všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, najmä členmi komunity; |
| --- | --- |

f)

uľahčovať spoluprácu a výmenu odborných znalostí medzi všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, najmä členmi komunity;

| g) | zúčastňovať sa na únijných, národných a medzinárodných konferenciách, veľtrhoch a fórach súvisiacich s poslaním, cieľmi a úlohami kompetenčného centra so zámerom podeliť sa s ostatnými účastníkmi o názory a vymieňať si s nimi príslušné najlepšie postupy; |
| --- | --- |

g)

zúčastňovať sa na únijných, národných a medzinárodných konferenciách, veľtrhoch a fórach súvisiacich s poslaním, cieľmi a úlohami kompetenčného centra so zámerom podeliť sa s ostatnými účastníkmi o názory a vymieňať si s nimi príslušné najlepšie postupy;

| h) | uľahčovať využívanie výsledkov výskumných a inovačných projektov v rámci akcií súvisiacich s vývojom produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabrániť fragmentácii a duplicite úsilia a uplatňovať osvedčené produkty, služby a procesy kybernetickej bezpečnosti, a to najmä tie, ktoré vyvinuli MSP, a tie, ktoré využívajú softvér s otvoreným zdrojovým kódom. |
| --- | --- |

h)

uľahčovať využívanie výsledkov výskumných a inovačných projektov v rámci akcií súvisiacich s vývojom produktov, služieb a procesov kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabrániť fragmentácii a duplicite úsilia a uplatňovať osvedčené produkty, služby a procesy kybernetickej bezpečnosti, a to najmä tie, ktoré vyvinuli MSP, a tie, ktoré využívajú softvér s otvoreným zdrojovým kódom.

3.   Medzi vykonávacie úlohy uvedené v odseku 1 písm. b) patrí:

| a) | koordinovať a spravovať prácu siete a komunity s cieľom napĺňať poslanie stanovené v článku 3, najmä podporou startupov, MSP, mikropodnikov, združení a projektov občianskych technológií z oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii a uľahčovať im prístup k odborným znalostiam, financovaniu, investíciám a na trhy; |
| --- | --- |

a)

koordinovať a spravovať prácu siete a komunity s cieľom napĺňať poslanie stanovené v článku 3, najmä podporou startupov, MSP, mikropodnikov, združení a projektov občianskych technológií z oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii a uľahčovať im prístup k odborným znalostiam, financovaniu, investíciám a na trhy;

| b) | vypracovať a vykonávať ročný pracovný program v súlade s agendou a viacročným pracovným programom, pokiaľ ide o zložky kybernetickej bezpečnosti:






  i) | programu Digitálna Európa, a najmä akcií súvisiacich s článkom 6 nariadenia (EÚ) 2021/694; |
| --- | --- | --- |

b)

vypracovať a vykonávať ročný pracovný program v súlade s agendou a viacročným pracovným programom, pokiaľ ide o zložky kybernetickej bezpečnosti:

i)

programu Digitálna Európa, a najmä akcií súvisiacich s článkom 6 nariadenia (EÚ) 2021/694;

| ii) | spoločných akcií, ktoré dostávajú podporu na základe ustanovení týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti v programe Horizont Európa, najmä pokiaľ ide o pilier II oddiel 3.1.3 prílohy I k rozhodnutiu (EÚ) 2021/764, v súlade s viacročným pracovným programom a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa; a |
| --- | --- |

ii)

spoločných akcií, ktoré dostávajú podporu na základe ustanovení týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti v programe Horizont Európa, najmä pokiaľ ide o pilier II oddiel 3.1.3 prílohy I k rozhodnutiu (EÚ) 2021/764, v súlade s viacročným pracovným programom a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa; a

| iii) | iných programov, ak sa tak stanovuje v legislatívnych aktoch Únie; |
| --- | --- |

iii)

iných programov, ak sa tak stanovuje v legislatívnych aktoch Únie;

| c) | v prípade potreby podporovať dosiahnutie špecifického cieľa 4 – Pokročilé digitálne zručnosti stanoveného v článku 7 nariadenia (EÚ) 2021/694 v spolupráci s európskymi centrami digitálnych inovácií; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby podporovať dosiahnutie špecifického cieľa 4 – Pokročilé digitálne zručnosti stanoveného v článku 7 nariadenia (EÚ) 2021/694 v spolupráci s európskymi centrami digitálnych inovácií;

| d) | poskytovať Komisii odborné priemyselné, technologické a výskumné poradenstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, keď Komisia pripravuje návrhy pracovných programov podľa článku 13 rozhodnutia (EÚ) 2021/764; |
| --- | --- |

d)

poskytovať Komisii odborné priemyselné, technologické a výskumné poradenstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, keď Komisia pripravuje návrhy pracovných programov podľa článku 13 rozhodnutia (EÚ) 2021/764;

| e) | uskutočňovať alebo umožňovať zavádzanie a uľahčovanie akvizície infraštruktúry IKT v prospech spoločnosti, priemyslu a verejného sektora na žiadosť členských štátov, výskumných komunít a prevádzkovateľov základných služieb okrem iného prostredníctvom príspevkov členských štátov a finančných prostriedkov Únie určených na spoločné akcie v súlade s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom; |
| --- | --- |

e)

uskutočňovať alebo umožňovať zavádzanie a uľahčovanie akvizície infraštruktúry IKT v prospech spoločnosti, priemyslu a verejného sektora na žiadosť členských štátov, výskumných komunít a prevádzkovateľov základných služieb okrem iného prostredníctvom príspevkov členských štátov a finančných prostriedkov Únie určených na spoločné akcie v súlade s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom;

| f) | zvyšovať informovanosť o poslaní kompetenčného centra a siete a o cieľoch a úlohách kompetenčného centra; |
| --- | --- |

f)

zvyšovať informovanosť o poslaní kompetenčného centra a siete a o cieľoch a úlohách kompetenčného centra;

| g) | zlepšovať synergie a koordináciu medzi civilnými a obrannými aspektmi kybernetickej bezpečnosti, a to bez toho, aby bol dotknutý civilný charakter projektov, ktoré sa majú financovať z programu Horizont Európa, a v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694, prostredníctvom uľahčovania výmeny:






  i) | poznatkov a informácií, pokiaľ ide o technológie a aplikácie dvojakého použitia; |
| --- | --- | --- |

g)

zlepšovať synergie a koordináciu medzi civilnými a obrannými aspektmi kybernetickej bezpečnosti, a to bez toho, aby bol dotknutý civilný charakter projektov, ktoré sa majú financovať z programu Horizont Európa, a v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694, prostredníctvom uľahčovania výmeny:

i)

poznatkov a informácií, pokiaľ ide o technológie a aplikácie dvojakého použitia;

| ii) | výsledkov, požiadaviek a najlepších postupov; a |
| --- | --- |

ii)

výsledkov, požiadaviek a najlepších postupov; a

| iii) | informácií, pokiaľ ide o priority príslušných programov Únie. |
| --- | --- |

iii)

informácií, pokiaľ ide o priority príslušných programov Únie.

4.   Kompetenčné centrum vykonáva úlohy stanovené v odseku 1 v úzkej spolupráci so sieťou.

5.   V súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) 2021/695 a s výhradou dohody o príspevku v zmysle článku 2 bodu 18 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa kompetenčné centrum môže poveriť vykonávaním zložiek kybernetickej bezpečnosti v rámci programu Horizont Európa, ktoré nie sú spolufinancované členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o pilier II oddiel 3.1.3. prílohy I k rozhodnutiu (EÚ) 2021/764.

Článok 6

Určenie národných koordinačných centier

1.   Každý členský štát určí do 29. decembra 2021 jeden subjekt, ktorý spĺňa kritéria stanovené v odseku 5, aby na účely tohto nariadenia pôsobil ako národné koordinačné centrum. Každý členský štát bezodkladne oznámi uvedený subjekt správnej rade. Môže ísť o subjekt, ktorý je už v danom členskom štáte usadený.

Lehota stanovená v prvom pododseku tohto odseku sa predĺži o dobu, v ktorej má Komisia vydať stanovisko uvedené v odseku 2.

2.   Členský štát môže kedykoľvek požiadať Komisiu o stanovisko či subjekt, ktorý členský štát určil alebo má v úmysle určiť za svoje národné koordinačné centrum, má potrebnú kapacitu na správu finančných prostriedkov s cieľom plniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení. Komisia vydá svoje stanovisko danému členskému štátu do troch mesiacov od jeho žiadosti.

3.   Správna rada zaradí subjekt podľa odseku 1, ktorý jej členský štát oznámil, do zoznamu národných koordinačných centier najneskôr do troch mesiacov od tohto oznámenia. Kompetenčné centrum uverejní zoznam určených národných koordinačných centier.

4.   Členské štáty môžu na účely tohto nariadenia kedykoľvek určiť nový subjekt, aby konal ako jeho národné koordinačné centrum. Na určenie každého nového subjektu sa vzťahujú odseky 1, 2 a 3.

5.   Národné koordinačné centrum je subjektom verejného sektora alebo subjektom vo väčšinovom vlastníctve členského štátu, ktorý vykonáva funkcie verejnej správy podľa vnútroštátneho práva, a to aj na základe delegovania, a ktorý je spôsobilý podporovať kompetenčné centrum a sieť pri plnení ich poslania stanoveného v článku 3 tohto nariadenia. Musí buď disponovať výskumnými a technologickými odbornými znalosťami v oblasti kybernetickej bezpečnosti, alebo k nim musí mať prístup. Musí mať kapacitu na účinnú spoluprácu a koordináciu činnosti s priemyslom, verejným sektorom, akademickou obcou, výskumnou komunitou a občanmi, ako aj s orgánmi, ktoré boli na túto činnosť určené podľa smernice (EÚ) 2016/1148.

6.   Národné koordinačné centrum môže kedykoľvek požiadať o uznanie, že má potrebnú kapacitu spravovať finančné prostriedky s cieľom plniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694. Komisia do troch mesiacov od predloženia takejto žiadosti posúdi, či má dané národné koordinačné centrum takú kapacitu a vydá rozhodnutie.

Ak Komisia poskytla členskému štátu kladné stanovisko v súlade s postupom stanoveným v odseku 2, toto stanovisko sa považuje za rozhodnutie, ktorým bolo uznané, že príslušný subjekt má potrebnú kapacitu na účely tohto odseku.

Komisia po konzultácii so správnou radou najneskôr do 29. augusta 2021 vydá usmernenia pre posúdenie podľa prvého pododseku vrátane špecifikácie podmienok pre uznanie a spôsobu vydávania stanovísk a vykonávania posúdení.

Pred vydaním stanoviska podľa odseku 2 a rozhodnutia podľa prvého pododseku tohto odseku Komisia zohľadní informácie a dokumentáciu, ktoré poskytlo žiadajúce národné koordinačné centrum.

Každé rozhodnutie, ktorým sa zamieta uznanie kapacity národného koordinačného centra spravovať finančné prostriedky s cieľom plniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení, musí byť riadne odôvodnené a musia sa v ňom uviesť požiadavky, ktoré žiadajúce národné koordinačné centrum ešte nesplnilo, a pre ktoré je zamietnutie uznania opodstatnené. Národné koordinačné centrum, ktorého žiadosť o uznanie bola zamietnutá, môže svoju žiadosť kedykoľvek opätovne predložiť spolu s dodatočnými informáciami.

Členské štáty informujú Komisiu o zmenách týkajúcich sa národného koordinačného centra, napríklad z hľadiska zloženia národného koordinačného centra, jeho právnej formy alebo iných relevantných aspektov, ktoré majú vplyv na jeho kapacitu spravovať finančné prostriedky s cieľom plniť poslanie a ciele stanovené v tomto nariadení. Komisia môže na základe týchto predložených informácií svoje rozhodnutie o uznaní alebo zamietnutí uznania kapacity národného koordinačného centra spravovať finančné prostriedky zodpovedajúcim spôsobom preskúmať.

7.   Sieť tvoria všetky národné koordinačné centrá, ktoré členské štáty oznámili správnej rade.

Článok 7

Úlohy národných koordinačných centier

1.   Národné koordinačné centrá plnia tieto úlohy:

| a) | slúžia ako kontaktné miesta na vnútroštátnej úrovni pre komunitu s cieľom podporovať kompetenčné centrum pri plnení jeho poslania a cieľov, najmä koordinovaním komunity prostredníctvom koordinovania členov komunity v ich členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

slúžia ako kontaktné miesta na vnútroštátnej úrovni pre komunitu s cieľom podporovať kompetenčné centrum pri plnení jeho poslania a cieľov, najmä koordinovaním komunity prostredníctvom koordinovania členov komunity v ich členských štátoch;

| b) | poskytujú odborné znalosti a aktívne prispievajú k strategickým úlohám stanoveným v článku 5 ods. 2, pričom zohľadňujú relevantné vnútroštátne a regionálne výzvy v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rôznych odvetviach; |
| --- | --- |

b)

poskytujú odborné znalosti a aktívne prispievajú k strategickým úlohám stanoveným v článku 5 ods. 2, pričom zohľadňujú relevantné vnútroštátne a regionálne výzvy v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rôznych odvetviach;

| c) | podporujú, stimulujú a uľahčujú účasť občianskej spoločnosti, priemyselných odvetví, najmä startupov a MSP, akademickej obce a výskumnej komunity a ďalších zainteresovaných strán na vnútroštátnej úrovni na cezhraničných projektoch a akciách v oblasti kybernetickej bezpečnosti financovaných prostredníctvom príslušných programov Únie; |
| --- | --- |

c)

podporujú, stimulujú a uľahčujú účasť občianskej spoločnosti, priemyselných odvetví, najmä startupov a MSP, akademickej obce a výskumnej komunity a ďalších zainteresovaných strán na vnútroštátnej úrovni na cezhraničných projektoch a akciách v oblasti kybernetickej bezpečnosti financovaných prostredníctvom príslušných programov Únie;

| d) | poskytujú zainteresovaným stranám technickú pomoc tým, že ich podporujú vo fáze podávania žiadostí o projekty spravované kompetenčným centrom v súvislosti s jeho poslaním a cieľmi, a to v plnom súlade s pravidlami správneho finančného riadenia, najmä pokiaľ ide o konflikt záujmov; |
| --- | --- |

d)

poskytujú zainteresovaným stranám technickú pomoc tým, že ich podporujú vo fáze podávania žiadostí o projekty spravované kompetenčným centrom v súvislosti s jeho poslaním a cieľmi, a to v plnom súlade s pravidlami správneho finančného riadenia, najmä pokiaľ ide o konflikt záujmov;

| e) | usilujú sa o vytvorenie synergií s relevantnými činnosťami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, napríklad s národnými politikami týkajúcimi sa výskumu, vývoja a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, najmä s tými politikami, ktoré sú uvedené v národných stratégiách kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

e)

usilujú sa o vytvorenie synergií s relevantnými činnosťami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, napríklad s národnými politikami týkajúcimi sa výskumu, vývoja a inovácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, najmä s tými politikami, ktoré sú uvedené v národných stratégiách kybernetickej bezpečnosti;

| f) | vykonávajú osobitné činnosti, na ktoré kompetenčné centrum udelilo granty, okrem iného aj poskytovaním finančnej podpory tretím stranám v súlade s článkom 204 nariadenia o rozpočtových pravidlách za podmienok stanovených v dotknutých dohodách o grante; |
| --- | --- |

f)

vykonávajú osobitné činnosti, na ktoré kompetenčné centrum udelilo granty, okrem iného aj poskytovaním finančnej podpory tretím stranám v súlade s článkom 204 nariadenia o rozpočtových pravidlách za podmienok stanovených v dotknutých dohodách o grante;

| g) | bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti vzdelávania, a s prihliadnutím na príslušné úlohy agentúry ENISA spolupracujú s vnútroštátnymi orgánmi, pokiaľ ide o možné príspevky na podporu a šírenie vzdelávacích programov v oblasti kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

g)

bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti vzdelávania, a s prihliadnutím na príslušné úlohy agentúry ENISA spolupracujú s vnútroštátnymi orgánmi, pokiaľ ide o možné príspevky na podporu a šírenie vzdelávacích programov v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

| h) | propagujú a šíria relevantné výsledky činnosti siete, komunity a kompetenčného centra na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- |

h)

propagujú a šíria relevantné výsledky činnosti siete, komunity a kompetenčného centra na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

| i) | posudzujú žiadosti subjektov usadených v členskom štáte národného koordinačného centra o začlenenie do komunity; |
| --- | --- |

i)

posudzujú žiadosti subjektov usadených v členskom štáte národného koordinačného centra o začlenenie do komunity;

| j) | obhajujú a presadzujú zapojenie relevantných subjektov do činností, ktoré vyplývajú z kompetenčného centra, siete a komunity, a podľa potreby monitorujú mieru zapojenia sa do výskumu, vývoja a zavádzania v oblasti kybernetickej bezpečnosti a výšku verejnej finančnej podpory udelenej na uvedené činnosti. |
| --- | --- |

j)

obhajujú a presadzujú zapojenie relevantných subjektov do činností, ktoré vyplývajú z kompetenčného centra, siete a komunity, a podľa potreby monitorujú mieru zapojenia sa do výskumu, vývoja a zavádzania v oblasti kybernetickej bezpečnosti a výšku verejnej finančnej podpory udelenej na uvedené činnosti.

2.   Na účely odseku 1 písm. f) tohto článku možno finančnú podporu tretím stranám poskytnúť v ktorejkoľvek z foriem príspevku Únie uvedených v článku 125 nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátane jednorazových platieb.

3.   Národné koordinačné centrá môžu na základe rozhodnutia uvedeného v článku 6 ods. 6 tohto nariadenia získať od Únie grant v súlade s článkom 195 prvým odsekom písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách na plnenie úloh stanovených v tomto článku.

4.   Národné koordinačné centrá v relevantných prípadoch spolupracujú prostredníctvom siete.

Článok 8

Komunita pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti

1.   Komunita prispieva k napĺňaniu poslania kompetenčného centra a siete stanoveného v článku 3 a usiluje sa o zlepšovanie odborných znalostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ich výmenu a šírenie v celej Únii.

2.   Komunita pozostáva z priemyselných odvetví vrátane MSP, akademických a výskumných organizácií, ostatných príslušných združení občianskej spoločnosti, ako aj vo vhodných prípadoch príslušných európskych normalizačných organizácií, verejných a iných subjektov, ktoré sa venujú prevádzkovým a technickým záležitostiam kybernetickej bezpečnosti, a prípadne zainteresovaných strán v odvetviach, ktoré sa zaujímajú o kybernetickú bezpečnosť a ktoré čelia výzvam v tejto oblasti. Komunita združuje hlavné zainteresované strany, pokiaľ ide o technologické, priemyselné, akademické a výskumné kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii. Zahŕňa národné koordinačné centrá, v relevantných prípadoch európske centrá digitálnych inovácií, ako aj inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie s príslušnými odbornými znalosťami, napríklad agentúru ENISA.

3.   Za členov komunity sa registrujú iba subjekty usadené v členských štátoch. Tieto subjekty preukazujú, že môžu prispieť k plneniu poslania, a majú odborné znalosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti, pokiaľ ide aspoň o jednu z týchto oblastí:

| a) | akademická činnosť, výskum alebo inovácie; |
| --- | --- |

a)

akademická činnosť, výskum alebo inovácie;

| b) | priemyselný rozvoj alebo vývoj produktov; |
| --- | --- |

b)

priemyselný rozvoj alebo vývoj produktov;

| c) | vzdelávanie a odborná príprava; |
| --- | --- |

c)

vzdelávanie a odborná príprava;

| d) | informačná bezpečnosť alebo operácie reakcie na incidenty; |
| --- | --- |

d)

informačná bezpečnosť alebo operácie reakcie na incidenty;

| e) | etika; |
| --- | --- |

e)

etika;

| f) | formálna a technická normalizácia a špecifikácie. |
| --- | --- |

f)

formálna a technická normalizácia a špecifikácie.

4.   Kompetenčné centrum zaregistruje subjekty za členov komunity na základe ich žiadosti po posúdení národným koordinačným centrom členského štátu, v ktorom sú tieto subjekty usadené, na účely potvrdenia, že tieto subjekty spĺňajú kritériá stanovené v odseku 3 tohto článku. V uvedenom posúdení sa tiež zohľadní aj akékoľvek príslušné vnútroštátne posúdenie, ktoré z bezpečnostných dôvodov vykonali príslušné vnútroštátne orgány. Takéto registrácie nie sú časovo obmedzené, ale kompetenčné centrum ich môže kedykoľvek zrušiť, ak sa príslušné národné koordinačné centrum nazdáva, že dotknutý subjekt už nespĺňa kritériá stanovené v odseku 3 tohto článku alebo sa naň vzťahuje článok 136 nariadenia o rozpočtových pravidlách, alebo z opodstatnených bezpečnostných dôvodov. Ak je členstvo v komunite zrušené z bezpečnostných dôvodov, rozhodnutie o zrušení musí byť primerané a odôvodnené. Národné koordinačné centrá sa v komunite snažia dosiahnuť vyrovnané zastúpenie zainteresovaných strán a aktívne podporujú účasť najmä MSP.

5.   Národné koordinačné centrá sa nabádajú, aby prostredníctvom siete spolupracovali v záujme harmonizácie spôsobu, akým uplatňujú kritériá stanovené v odseku 3, a postupov posudzovania a registrácie subjektov uvedených v odseku 4.

6.   Kompetenčné centrum zaregistruje príslušné inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie za členov komunity po vykonaní posúdenia na účely potvrdenia, že daná inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra Únie spĺňa kritériá stanovené v odseku 3 tohto článku. Takáto registrácia nie je časovo obmedzená, ale kompetenčné centrum ju môže kedykoľvek zrušiť, ak sa nazdáva, že inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra Únie nespĺňa kritériá stanovené v odseku 3 tohto článku alebo sa na ne vzťahuje článok 136 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

7.   Na práci komunity sa môžu zúčastňovať zástupcovia inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie.

8.   Subjekt zaregistrovaný za člena komunity určí svojich zástupcov s cieľom zabezpečiť efektívny dialóg. Títo zástupcovia musia mať odborné znalosti z výskumu, technológií alebo priemyslu v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Správna rada môže ďalej spresniť požiadavky bez toho, aby subjekty pri určovaní ich zástupcov neprimerane obmedzila.

9.   Komunita prostredníctvom svojich pracovných skupín a najmä prostredníctvom strategickej poradnej skupiny poskytuje výkonnému riaditeľovi a správnej rade strategické odporúčania v súvislosti s agendou, ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom v súlade s rokovacím poriadkom správnej rady.

Článok 9

Úlohy členov komunity

Členovia komunity:

| a) | podporujú kompetenčné centrum pri plnení jeho poslania a cieľov a na tento účel úzko spolupracujú s kompetenčným centrom a národnými koordinačnými centrami; |
| --- | --- |

a)

podporujú kompetenčné centrum pri plnení jeho poslania a cieľov a na tento účel úzko spolupracujú s kompetenčným centrom a národnými koordinačnými centrami;

| b) | sa podľa potreby zúčastňujú na formálnych a neformálnych činnostiach a na činnosti pracovných skupín uvedených v článku 13 ods. 3 písm. n) s cieľom vykonávať osobitné činnosti uvedené v ročnom pracovnom programe; a |
| --- | --- |

b)

sa podľa potreby zúčastňujú na formálnych a neformálnych činnostiach a na činnosti pracovných skupín uvedených v článku 13 ods. 3 písm. n) s cieľom vykonávať osobitné činnosti uvedené v ročnom pracovnom programe; a

| c) | podľa potreby podporujú kompetenčné centrum a národné koordinačné centrá pri propagácii konkrétnych projektov. |
| --- | --- |

c)

podľa potreby podporujú kompetenčné centrum a národné koordinačné centrá pri propagácii konkrétnych projektov.

Článok 10

Spolupráca kompetenčného centra s inými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a medzinárodnými organizáciami

1.   S cieľom zabezpečiť súdržnosť a komplementárnosť a predísť duplicite úsilia kompetenčné centrum spolupracuje s relevantnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie vrátane agentúry ENISA, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, Generálneho riaditeľstva Komisie pre Spoločné výskumné centrum, Európskej výkonnej agentúry pre výskum, Výkonnej agentúry Európskej rady pre výskum a Európskej výkonnej agentúry pre zdravie a digitalizáciu zriadených vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2021/173 (13), relevantných európskych centier digitálnych inovácií, Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite pri Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 (14), Európskej obrannej agentúry v súvislosti s úlohami stanovenými v článku 5 tohto nariadenia a ďalších relevantných subjektov Únie. Kompetenčné centrum môže podľa potreby spolupracovať aj s medzinárodnými organizáciami.

2.   Spolupráca uvedená v odseku 1 tohto článku môže prebiehať v rámci pracovných dojednaní. Tieto dohody sa predkladajú na schválenie správnej rade. Každá výmena utajovaných skutočností sa uskutočňuje v rámci správnych dojednaní uzatvorených v súlade s článkom 36 ods. 3

KAPITOLA II

Organizácia kompetenčného centra

Článok 11

Členstvo a štruktúra

1.   Členmi kompetenčného centra sú Únia zastúpená Komisiou a členské štáty.

2.   Štruktúrou kompetenčného centra sa zabezpečuje plnenie cieľov stanovených v článku 4 a úloh stanovených v článku 5 a tvorí ju:

| a) | správna rada; |
| --- | --- |

a)

správna rada;

| b) | výkonný riaditeľ; |
| --- | --- |

b)

výkonný riaditeľ;

| c) | strategická poradná skupina. |
| --- | --- |

c)

strategická poradná skupina.

Oddiel I

Správna rada

Článok 12

Zloženie správnej rady

1.   Správna rada je zložená z jedného zástupcu z každého členského štátu a z dvoch zástupcov Komisie, ktorí konajú v mene Únie.

2.   Každý člen správnej rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho neprítomnosti.

3.   Členovia správnej rady vymenovaní členskými štátmi a ich náhradníci sú zamestnancami verejného sektora ich príslušného členského štátu a vymenúvajú sa na základe ich znalostí z výskumu, technológií a priemyslu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ich schopnosti zabezpečiť koordináciu činností a pozícií s ich príslušným národným koordinačným centrom alebo ich relevantných zručností v oblasti riadenia, administratívy a rozpočtu. Komisia vymenúva svojich členov správnej rady a ich náhradníkov na základe ich znalostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti a technológií alebo ich relevantných zručností v oblasti riadenia, administratívy a rozpočtu a na základe ich schopnosti zabezpečiť koordináciu, synergie a v maximálnej možnej miere aj spoločné iniciatívy medzi rôznymi odvetvovými alebo horizontálnymi politikami Únie, ktoré zahŕňajú kybernetickú bezpečnosť. Komisia a členské štáty sa vynasnažia obmedziť obmeny svojich zástupcov v správnej rade s cieľom zabezpečiť kontinuitu práce správnej rady. Komisia a členské štáty sa usilujú o vyvážené zastúpenie mužov a žien v správnej rade.

4.   Funkčné obdobie členov správnej rady a ich náhradníkov je štyri roky. Toto obdobie je obnoviteľné.

5.   Členovia správnej rady dbajú o to, aby ciele, poslanie, identita a nezávislosť kompetenčného centra boli zabezpečené a aby jeho činnosti boli v súlade s týmto poslaním a týmito cieľmi, a to nezávislým a transparentným spôsobom.

6.   Správna rada môže v prípade potreby pozvať na svoje zasadnutia pozorovateľov vrátane zástupcov relevantných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie a členov komunity.

7.   Zástupca agentúry ENISA je v správnej rade stálym pozorovateľom. Správna rada môže pozvať aj zástupcu strategickej poradnej skupiny, aby sa zúčastnil na jej zasadnutí.

8.   Výkonný riaditeľ sa zúčastňuje na zasadnutiach správnej rady, ale nemá hlasovacie právo.

Článok 13

Úlohy správnej rady

1.   Správna rada nesie celkovú zodpovednosť za strategické zameranie a prevádzku kompetenčného centra, dohliada na vykonávanie jeho činností a zodpovedá za všetky úlohy, ktoré nie sú osobitne pridelené výkonnému riaditeľovi.

2.   Správna rada prijíma svoj rokovací poriadok. Súčasťou uvedeného rokovacieho poriadku sú osobitné postupy na identifikáciu a predchádzanie konfliktom záujmov, ako aj na zabezpečenie dôvernosti všetkých citlivých informácií.

3.   Správna rada prijíma potrebné strategické rozhodnutia, najmä pokiaľ ide o:

| a) | vypracúvanie a prijímanie agendy a monitorovanie jej vykonávania; |
| --- | --- |

a)

vypracúvanie a prijímanie agendy a monitorovanie jej vykonávania;

| b) | zohľadňovanie politických priorít Únie a agendy, prijatie viacročného pracovného programu obsahujúceho spoločné priemyselné, technologické a výskumné priority, ktoré sú založené na potrebách určených členskými štátmi v spolupráci s komunitou, a ktoré si vyžadujú cielenú finančnú podporu Únie, vrátane kľúčových technológií a oblastí rozvoja vlastných spôsobilostí Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

zohľadňovanie politických priorít Únie a agendy, prijatie viacročného pracovného programu obsahujúceho spoločné priemyselné, technologické a výskumné priority, ktoré sú založené na potrebách určených členskými štátmi v spolupráci s komunitou, a ktoré si vyžadujú cielenú finančnú podporu Únie, vrátane kľúčových technológií a oblastí rozvoja vlastných spôsobilostí Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

| c) | prijatie ročného pracovného programu na implementáciu príslušných finančných prostriedkov Únie, najmä zložiek kybernetickej bezpečnosti programu Horizont Európa, pokiaľ sú dobrovoľne spolufinancované členskými štátmi, a programu Digitálna Európa v súlade s viacročným pracovným programom kompetenčného centra a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa; |
| --- | --- |

c)

prijatie ročného pracovného programu na implementáciu príslušných finančných prostriedkov Únie, najmä zložiek kybernetickej bezpečnosti programu Horizont Európa, pokiaľ sú dobrovoľne spolufinancované členskými štátmi, a programu Digitálna Európa v súlade s viacročným pracovným programom kompetenčného centra a procesom strategického plánovania programu Horizont Európa;

| d) | prijatie ročnej účtovnej závierky, súvahy a výročnej správy o činnosti kompetenčného centra na základe návrhu výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

d)

prijatie ročnej účtovnej závierky, súvahy a výročnej správy o činnosti kompetenčného centra na základe návrhu výkonného riaditeľa;

| e) | prijatie osobitných rozpočtových pravidiel kompetenčného centra v súlade s článkom 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
| --- | --- |

e)

prijatie osobitných rozpočtových pravidiel kompetenčného centra v súlade s článkom 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách;

| f) | v rámci ročného pracovného programu prideľovanie finančných prostriedkov z rozpočtu Únie na témy spoločných akcií Únie a členských štátov; |
| --- | --- |

f)

v rámci ročného pracovného programu prideľovanie finančných prostriedkov z rozpočtu Únie na témy spoločných akcií Únie a členských štátov;

| g) | v rámci ročného pracovného programu a v súlade s rozhodnutiami uvedenými v písmene f) tohto pododseku a s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694 opis spoločných akcií uvedených v písmene f) tohto pododseku a stanovenie podmienok vykonávania týchto spoločných akcií; |
| --- | --- |

g)

v rámci ročného pracovného programu a v súlade s rozhodnutiami uvedenými v písmene f) tohto pododseku a s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694 opis spoločných akcií uvedených v písmene f) tohto pododseku a stanovenie podmienok vykonávania týchto spoločných akcií;

| h) | prijatie postupu vymenovania výkonného riaditeľa a vymenúvanie, odvolávanie výkonného riaditeľa, predlžovanie jeho funkčného obdobia, poskytovanie usmernení výkonnému riaditeľovi a monitorovanie jeho výsledkov; |
| --- | --- |

h)

prijatie postupu vymenovania výkonného riaditeľa a vymenúvanie, odvolávanie výkonného riaditeľa, predlžovanie jeho funkčného obdobia, poskytovanie usmernení výkonnému riaditeľovi a monitorovanie jeho výsledkov;

| i) | prijímanie usmernení k posudzovaniu a registrácii subjektov za členov komunity; |
| --- | --- |

i)

prijímanie usmernení k posudzovaniu a registrácii subjektov za členov komunity;

| j) | prijatie pracovných dojednaní podľa článku 10 ods. 2; |
| --- | --- |

j)

prijatie pracovných dojednaní podľa článku 10 ods. 2;

| k) | vymenovanie účtovníka; |
| --- | --- |

k)

vymenovanie účtovníka;

| l) | prijatie ročného rozpočtu kompetenčného centra vrátane zodpovedajúceho plánu pracovných miest, v ktorom je uvedený počet dočasných pracovných miest podľa funkčnej skupiny a platovej triedy, pričom počet zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov je vyjadrený v prepočte na plné pracovné úväzky; |
| --- | --- |

l)

prijatie ročného rozpočtu kompetenčného centra vrátane zodpovedajúceho plánu pracovných miest, v ktorom je uvedený počet dočasných pracovných miest podľa funkčnej skupiny a platovej triedy, pričom počet zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov je vyjadrený v prepočte na plné pracovné úväzky;

| m) | prijatie pravidiel transparentnosti pre kompetenčné centrum a pravidiel predchádzania konfliktom záujmov a ich riešenia, a to aj pokiaľ ide o členov správnej rady v súlade s článkom 42 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/715; |
| --- | --- |

m)

prijatie pravidiel transparentnosti pre kompetenčné centrum a pravidiel predchádzania konfliktom záujmov a ich riešenia, a to aj pokiaľ ide o členov správnej rady v súlade s článkom 42 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/715;

| n) | zriaďovanie pracovných skupín v rámci komunity, v prípade potreby so zreteľom na poradenstvo strategickej poradnej skupiny; |
| --- | --- |

n)

zriaďovanie pracovných skupín v rámci komunity, v prípade potreby so zreteľom na poradenstvo strategickej poradnej skupiny;

| o) | menovanie členov strategickej poradnej skupiny; |
| --- | --- |

o)

menovanie členov strategickej poradnej skupiny;

| p) | prijatie pravidiel týkajúcich sa refundácie výdavkov pre členov strategickej poradnej skupiny; |
| --- | --- |

p)

prijatie pravidiel týkajúcich sa refundácie výdavkov pre členov strategickej poradnej skupiny;

| q) | zriadenie monitorovacieho mechanizmu na zabezpečenie toho, aby sa príslušné finančné prostriedky spravované kompetenčným centrom implementovali v súlade s agendou, poslaním, viacročným pracovným programom a pravidlami programov, ktoré sú zdrojom príslušných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

q)

zriadenie monitorovacieho mechanizmu na zabezpečenie toho, aby sa príslušné finančné prostriedky spravované kompetenčným centrom implementovali v súlade s agendou, poslaním, viacročným pracovným programom a pravidlami programov, ktoré sú zdrojom príslušných finančných prostriedkov;

| r) | zabezpečenie pravidelného dialógu a zavedenie účinného mechanizmu spolupráce s komunitou; |
| --- | --- |

r)

zabezpečenie pravidelného dialógu a zavedenie účinného mechanizmu spolupráce s komunitou;

| s) | stanovenie komunikačnej politiky kompetenčného centra na základe odporúčania výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

s)

stanovenie komunikačnej politiky kompetenčného centra na základe odporúčania výkonného riaditeľa;

| t) | podľa potreby stanovenie pravidiel, ktorými sa vykonáva služobný poriadok úradníkov Európskej únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovené nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (15) (ďalej len „služobný poriadok“ a „podmienky zamestnávania“), v súlade s článkom 30 ods. 3 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

t)

podľa potreby stanovenie pravidiel, ktorými sa vykonáva služobný poriadok úradníkov Európskej únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovené nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (15) (ďalej len „služobný poriadok“ a „podmienky zamestnávania“), v súlade s článkom 30 ods. 3 tohto nariadenia;

| u) | podľa potreby stanovenie pravidiel vysielania národných expertov do kompetenčného centra a pravidiel využívania stážistov v súlade s článkom 31 ods. 2; |
| --- | --- |

u)

podľa potreby stanovenie pravidiel vysielania národných expertov do kompetenčného centra a pravidiel využívania stážistov v súlade s článkom 31 ods. 2;

| v) | prijatie bezpečnostných pravidiel kompetenčného centra; |
| --- | --- |

v)

prijatie bezpečnostných pravidiel kompetenčného centra;

| w) | prijatie stratégie boja proti podvodom a boja proti korupcii, ktorá je primeraná riziku podvodov a korupcie a tiež prijatie komplexných opatrení na ochranu osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie, v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie, so zreteľom na analýzu nákladov a prínosov opatrení, ktoré sa majú vykonať; |
| --- | --- |

w)

prijatie stratégie boja proti podvodom a boja proti korupcii, ktorá je primeraná riziku podvodov a korupcie a tiež prijatie komplexných opatrení na ochranu osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie, v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie, so zreteľom na analýzu nákladov a prínosov opatrení, ktoré sa majú vykonať;

| x) | v prípade potreby prijatie metodiky výpočtu dobrovoľného finančného a nepeňažného príspevku od prispievajúcich členských štátov v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 and (EÚ) 2021/694 alebo akýmikoľvek inými uplatniteľnými právnymi predpismi; |
| --- | --- |

x)

v prípade potreby prijatie metodiky výpočtu dobrovoľného finančného a nepeňažného príspevku od prispievajúcich členských štátov v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 and (EÚ) 2021/694 alebo akýmikoľvek inými uplatniteľnými právnymi predpismi;

| y) | v súvislosti s ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom zabezpečovanie súdržnosti a synergie s tými zložkami programu Digitálna Európa a programu Horizont Európa, ktoré neriadi kompetenčné centrum, ako aj s inými programami Únie; |
| --- | --- |

y)

v súvislosti s ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom zabezpečovanie súdržnosti a synergie s tými zložkami programu Digitálna Európa a programu Horizont Európa, ktoré neriadi kompetenčné centrum, ako aj s inými programami Únie;

| z) | prijatie výročnej správy o plnení strategických cieľov a priorít kompetenčného centra, v prípade potreby s odporúčaním na zlepšenie realizácie uvedených cieľov a priorít. |
| --- | --- |

z)

prijatie výročnej správy o plnení strategických cieľov a priorít kompetenčného centra, v prípade potreby s odporúčaním na zlepšenie realizácie uvedených cieľov a priorít.

Pokiaľ ročný pracovný program zahŕňa spoločné akcie, obsahuje informácie o dobrovoľných príspevkoch členských štátov na spoločné akcie. Vo vhodných prípadoch sa v návrhoch, najmä v návrhu ročného pracovného programu, posúdi, či je potrebné uplatňovať bezpečnostné pravidlá stanovené v článku 33 tohto nariadenia, vrátane postupu bezpečnostného sebahodnotenia v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) 2021/695.

4.   Pokiaľ ide o rozhodnutia stanovené v odseku 3 písm. a), b) a c), výkonný riaditeľ a správna rada zohľadňujú všetky relevantné strategické odporúčania a podklady, ktoré poskytuje agentúra ENISA, v súlade s rokovacím poriadkom správnej rady.

5.   Správna rada zodpovedá za zabezpečenie toho, aby v nadväznosti na odporúčania uvedené v správe o činnosti a v hodnotení podľa článku 38 ods. 2 a 4 boli prijaté vhodné následné opatrenia.

Článok 14

Predseda a zasadnutia správnej rady

1.   Správna rada si spomedzi svojich členov volí predsedu a podpredsedu na tri roky. Mandát predsedu a podpredsedu možno predĺžiť raz na základe rozhodnutia správnej rady. Ak však kedykoľvek počas funkčného obdobia zanikne predsedovi alebo podpredsedovi členstvo v správnej rade, ich funkčné obdobie sa automaticky končí rovnakým okamihom. Ak predseda nie je schopný plniť si povinnosti, podpredseda ho nahradí ex officio. Predseda sa zúčastňuje na hlasovaní.

2.   Riadne zasadnutia správnej rady sa konajú aspoň trikrát do roka. Na žiadosť Komisie, na žiadosť tretiny všetkých členov, na žiadosť predsedu alebo na žiadosť výkonného riaditeľa pri plnení jeho povinností možno zvolať mimoriadne zasadnutia.

3.   Výkonný riaditeľ sa zúčastňuje na rokovaniach správnej rady, pokiaľ správna rada nerozhodne inak, ale nemá hlasovacie právo.

4.   Správna rada môže na základe individuálneho posúdenia prizvať na zasadnutia ako pozorovateľov iné osoby.

5.   Na zasadnutiach správnej rady sa môžu na pozvanie predsedu zúčastniť zástupcovia komunity, ale nemajú hlasovacie právo.

6.   Členom správnej rady a ich náhradníkom môžu na zasadnutiach pomáhať poradcovia alebo experti v súlade s rokovacím poriadkom správnej rady.

7.   Sekretariát pre správnu radu zabezpečuje kompetenčné centrum.

Článok 15

Pravidlá hlasovania správnej rady

1.   Správna rada využíva pri svojich rokovaniach konsenzuálny prístup. Ak členovia správnej rady nedosiahnu konsenzus, uskutoční sa hlasovanie.

2.   Ak správna rada nedosiahne v danej veci konsenzus, prijíma svoje rozhodnutia najmenej 75 % väčšinou hlasov všetkých svojich členov, pričom zástupcovia Komisie predstavujú na tento účel jediného člena. Neprítomný člen správnej rady môže delegovať svoje hlasovacie právo na svojho náhradníka alebo v prípade jeho neprítomnosti na iného člena. Žiadny člen správnej rady nemôže zastupovať viac než jedného ďalšieho člena.

3.   Rozhodnutia správnej rady o spoločných akciách a ich riadení uvedené v článku 13 ods. 3 písm. f) a g) sa prijímajú takto:

| a) | rozhodnutia o pridelení finančných prostriedkov z rozpočtu Únie na spoločné akcie uvedené v článku 13 ods. 3 písm. f) a rozhodnutia o zahrnutí takýchto spoločných akcií do ročného pracovného programu sa prijímajú v súlade s odsekom 2 tohto článku; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutia o pridelení finančných prostriedkov z rozpočtu Únie na spoločné akcie uvedené v článku 13 ods. 3 písm. f) a rozhodnutia o zahrnutí takýchto spoločných akcií do ročného pracovného programu sa prijímajú v súlade s odsekom 2 tohto článku;

| b) | rozhodnutia o opise spoločných akcií a o podmienkach ich vykonávania uvedené v článku 13 ods. 3 písm. g) prijímajú zúčastnené členské štáty a Komisia, pričom hlasovacie právo členov je úmerné ich príslušným príspevkom na danú spoločnú akciu a vypočítava sa v súlade s metodikou prijatou podľa článku 13 ods. 3 písm. x). |
| --- | --- |

b)

rozhodnutia o opise spoločných akcií a o podmienkach ich vykonávania uvedené v článku 13 ods. 3 písm. g) prijímajú zúčastnené členské štáty a Komisia, pričom hlasovacie právo členov je úmerné ich príslušným príspevkom na danú spoločnú akciu a vypočítava sa v súlade s metodikou prijatou podľa článku 13 ods. 3 písm. x).

4.   Pri rozhodnutiach, ktoré sa prijímajú podľa článku 13 ods. 3 písm. b), c), d), e), f), k), l), p), q), t), u), w) x) a y), má Komisia 26 % celkového počtu hlasov v správnej rade.

5.   Pri rozhodnutiach, ktoré nie sú uvedené v odseku 3 písm. b) a odseku 4, má každý členský štát a Únia jeden hlas. Hlas Únie odovzdávajú spoločne dvaja zástupcovia Komisie.

6.   Predseda sa zúčastňuje na hlasovaní.

Oddiel II

Výkonný Riaditeľ

Článok 16

Vymenovanie a odvolanie výkonného riaditeľa a predĺženie jeho funkčného obdobia

1.   Výkonný riaditeľ je osoba s odbornými znalosťami a výbornou povesťou v oblastiach, v ktorých kompetenčné centrum pôsobí.

2.   Výkonný riaditeľ pôsobí ako dočasný zamestnanec kompetenčného centra podľa článku 2 písm. a) podmienok zamestnávania.

3.   Výkonného riaditeľa vymenúva správna rada zo zoznamu kandidátov navrhnutých Komisiou po otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom výberovom konaní.

4.   Na účely uzatvorenia zmluvy s výkonným riaditeľom zastupuje kompetenčné centrum predseda správnej rady.

5.   Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je štyri roky. Pred uplynutím tohto obdobia Komisia vykoná posúdenie, v ktorom zohľadní hodnotenie výsledkov činnosti výkonného riaditeľa a budúce úlohy a výzvy kompetenčného centra.

6.   Správna rada konajúc na návrh Komisie, v ktorom sa zohľadní posúdenie uvedené v odseku 5, môže predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa raz, a to najviac o štyri roky.

7.   Výkonný riaditeľ, ktorého funkčné obdobie sa predĺžilo, sa nesmie zúčastniť na ďalšom výberovom konaní na rovnakú funkciu.

8.   Výkonný riaditeľ môže byť odvolaný z funkcie len na základe rozhodnutia správnej rady, ktorá koná na návrh Komisie alebo najmenej 50 % členských štátov.

Článok 17

Úlohy výkonného riaditeľa

1.   Výkonný riaditeľ zodpovedá za prevádzku a každodenné riadenie kompetenčného centra a je jeho právnym zástupcom. Výkonný riaditeľ sa zodpovedá správnej rade a svoje úlohy plní úplne nezávisle v rámci udelených právomocí. Výkonnému riaditeľovi poskytujú podporu zamestnanci kompetenčného centra.

2.   Výkonný riaditeľ plní nezávisle aspoň tieto úlohy:

| a) | vykonáva rozhodnutia prijaté správnou radou; |
| --- | --- |

a)

vykonáva rozhodnutia prijaté správnou radou;

| b) | podporuje správnu radu v jej práci, zabezpečuje sekretariát pre jej zasadnutia a poskytuje všetky informácie potrebné na plnenie jej úloh; |
| --- | --- |

b)

podporuje správnu radu v jej práci, zabezpečuje sekretariát pre jej zasadnutia a poskytuje všetky informácie potrebné na plnenie jej úloh;

| c) | po konzultácii so správnou radou a s Komisiou a po zohľadnení podkladov národných koordinačných centier a komunity vypracúva a predkladá správnej rade na prijatie agendu, ako aj, v súlade s agendou, návrh ročného pracovného programu a návrh viacročného pracovného programu kompetenčného centra vrátane rozsahu výziev na predkladanie návrhov, výziev na vyjadrenie záujmu a výziev na predkladanie ponúk, ktoré si vyžaduje vykonávanie ročného pracovného programu, a súvisiacich odhadov výdavkov navrhnutých členskými štátmi a Komisiou; |
| --- | --- |

c)

po konzultácii so správnou radou a s Komisiou a po zohľadnení podkladov národných koordinačných centier a komunity vypracúva a predkladá správnej rade na prijatie agendu, ako aj, v súlade s agendou, návrh ročného pracovného programu a návrh viacročného pracovného programu kompetenčného centra vrátane rozsahu výziev na predkladanie návrhov, výziev na vyjadrenie záujmu a výziev na predkladanie ponúk, ktoré si vyžaduje vykonávanie ročného pracovného programu, a súvisiacich odhadov výdavkov navrhnutých členskými štátmi a Komisiou;

| d) | pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie návrh ročného rozpočtu vrátane zodpovedajúceho plánu pracovných miest uvedeného v článku 13 ods. 3 písm. l), v ktorom sa uvádza počet dočasných pracovných miest v každej platovej triede a funkčnej skupine, ako aj počet zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov vyjadrený v prepočte na plné pracovné úväzky; |
| --- | --- |

d)

pripravuje a predkladá správnej rade na prijatie návrh ročného rozpočtu vrátane zodpovedajúceho plánu pracovných miest uvedeného v článku 13 ods. 3 písm. l), v ktorom sa uvádza počet dočasných pracovných miest v každej platovej triede a funkčnej skupine, ako aj počet zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov vyjadrený v prepočte na plné pracovné úväzky;

| e) | vykonáva ročný pracovný program a viacročný pracovný program a podáva o tom správy správnej rade; |
| --- | --- |

e)

vykonáva ročný pracovný program a viacročný pracovný program a podáva o tom správy správnej rade;

| f) | vypracúva návrh výročnej správy o činnosti kompetenčného centra spolu s informáciami o príslušných výdavkoch a plnení agendy a viacročného pracovného programu; v prípade potreby sa k uvedenej správe pripoja návrhy na ďalšie zlepšenie realizácie alebo na prepracovanie strategických cieľov a priorít; |
| --- | --- |

f)

vypracúva návrh výročnej správy o činnosti kompetenčného centra spolu s informáciami o príslušných výdavkoch a plnení agendy a viacročného pracovného programu; v prípade potreby sa k uvedenej správe pripoja návrhy na ďalšie zlepšenie realizácie alebo na prepracovanie strategických cieľov a priorít;

| g) | zaisťuje uplatňovanie účinných monitorovacích a hodnotiacich postupov vo vzťahu k výsledkom kompetenčného centra; |
| --- | --- |

g)

zaisťuje uplatňovanie účinných monitorovacích a hodnotiacich postupov vo vzťahu k výsledkom kompetenčného centra;

| h) | vypracúva akčný plán, ktorý nadväzuje na závery správy o činnosti a hodnotenia uvedené v článku 38 ods. 2 a 4, a každé dva roky podáva Európskemu parlamentu a Komisii správy o pokroku; |
| --- | --- |

h)

vypracúva akčný plán, ktorý nadväzuje na závery správy o činnosti a hodnotenia uvedené v článku 38 ods. 2 a 4, a každé dva roky podáva Európskemu parlamentu a Komisii správy o pokroku;

| i) | vypracúva a uzatvára dohody s národnými koordinačnými centrami; |
| --- | --- |

i)

vypracúva a uzatvára dohody s národnými koordinačnými centrami;

| j) | zodpovedá za administratívne, finančné a personálne otázky vrátane plnenia rozpočtu kompetenčného centra, pričom náležite zohľadňuje odporúčania poskytnuté príslušným vnútorným auditom v súlade s rozhodnutiami uvedenými v článku 13 ods. 3 písm. e), l), t), u), v) a w); |
| --- | --- |

j)

zodpovedá za administratívne, finančné a personálne otázky vrátane plnenia rozpočtu kompetenčného centra, pričom náležite zohľadňuje odporúčania poskytnuté príslušným vnútorným auditom v súlade s rozhodnutiami uvedenými v článku 13 ods. 3 písm. e), l), t), u), v) a w);

| k) | schvaľuje a riadi vyhlasovanie výziev na predkladanie návrhov v súlade s ročným pracovným programom a spravuje výsledné dohody a rozhodnutia o grantoch; |
| --- | --- |

k)

schvaľuje a riadi vyhlasovanie výziev na predkladanie návrhov v súlade s ročným pracovným programom a spravuje výsledné dohody a rozhodnutia o grantoch;

| l) | schvaľuje zoznam akcií vybraných na financovanie na základe poradia určeného panelom nezávislých expertov; |
| --- | --- |

l)

schvaľuje zoznam akcií vybraných na financovanie na základe poradia určeného panelom nezávislých expertov;

| m) | schvaľuje a riadi vyhlasovanie výziev na predkladanie ponúk v súlade s ročným pracovným programom a spravuje príslušné výsledné zmluvy; |
| --- | --- |

m)

schvaľuje a riadi vyhlasovanie výziev na predkladanie ponúk v súlade s ročným pracovným programom a spravuje príslušné výsledné zmluvy;

| n) | schvaľuje ponuky vybrané na financovanie; |
| --- | --- |

n)

schvaľuje ponuky vybrané na financovanie;

| o) | predkladá návrh ročnej účtovnej závierky a súvahy príslušnému vnútornému audítorovi a následne správnej rade; |
| --- | --- |

o)

predkladá návrh ročnej účtovnej závierky a súvahy príslušnému vnútornému audítorovi a následne správnej rade;

| p) | zabezpečuje posúdenie a riadenie rizík; |
| --- | --- |

p)

zabezpečuje posúdenie a riadenie rizík;

| q) | podpisuje individuálne dohody, rozhodnutia o grante a zmluvy; |
| --- | --- |

q)

podpisuje individuálne dohody, rozhodnutia o grante a zmluvy;

| r) | podpisuje verejné zákazky; |
| --- | --- |

r)

podpisuje verejné zákazky;

| s) | vypracúva akčný plán, ktorý nadväzuje na závery zo správ z interného alebo externého auditu, ako aj z vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) zriadeného rozhodnutím Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom (16) a podáva správy o pokroku dvakrát ročne Komisii a pravidelne správnej rade; |
| --- | --- |

s)

vypracúva akčný plán, ktorý nadväzuje na závery zo správ z interného alebo externého auditu, ako aj z vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) zriadeného rozhodnutím Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom (16) a podáva správy o pokroku dvakrát ročne Komisii a pravidelne správnej rade;

| t) | vypracúva návrh rozpočtových pravidiel kompetenčného centra; |
| --- | --- |

t)

vypracúva návrh rozpočtových pravidiel kompetenčného centra;

| u) | stanovuje účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, zabezpečuje jeho fungovanie a informuje správnu radu o všetkých jeho podstatných zmenách; |
| --- | --- |

u)

stanovuje účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, zabezpečuje jeho fungovanie a informuje správnu radu o všetkých jeho podstatných zmenách;

| v) | zabezpečuje účinnú komunikáciu s inštitúciami Únie a na požiadanie podáva správy Európskemu parlamentu a Rade; |
| --- | --- |

v)

zabezpečuje účinnú komunikáciu s inštitúciami Únie a na požiadanie podáva správy Európskemu parlamentu a Rade;

| w) | prijíma akékoľvek ďalšie opatrenia potrebné na vyhodnotenie toho, ako kompetenčné centrum plní svoje poslanie a ciele; |
| --- | --- |

w)

prijíma akékoľvek ďalšie opatrenia potrebné na vyhodnotenie toho, ako kompetenčné centrum plní svoje poslanie a ciele;

| x) | plní všetky ďalšie úlohy, ktorými ho poverila alebo naňho delegovala správna rada. |
| --- | --- |

x)

plní všetky ďalšie úlohy, ktorými ho poverila alebo naňho delegovala správna rada.

Oddiel III

Strategická Poradná Skupina

Článok 18

Zloženie strategickej poradnej skupiny

1.   Strategická poradná skupina má najviac 20 členov. Členov vymenúva správna rada na návrh výkonného riaditeľa spomedzi zástupcov členov komunity okrem zástupcov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie. Vymenovať možno len zástupcov členov, ktoré nie sú pod kontrolou tretej krajiny alebo subjektu usadeného v tretej krajine. Postup vymenovania musí byť otvorený, transparentný a nediskriminačný. Cieľom správnej rady pri vytváraní zloženia strategickej poradnej skupiny je dosiahnuť, aby bola komunita vyvážene zastúpená vedeckými a priemyselnými subjektmi a subjektmi občianskej spoločnosti, dodávateľskými a odberateľskými odvetviami, veľkými podnikmi a MSP, ako aj vyvážene zastúpená z hľadiska zemepisného pôvodu a rodového hľadiska. Správna rada sa tiež snaží o dosiahnutie vyváženého zastúpenia jednotlivých odvetví, a to so zreteľom na súdržnosť Únie a všetkých členských štátov v oblasti výskumu, priemyslu a technológií kybernetickej bezpečnosti. Strategická poradná skupina je zložená tak, aby umožňovala komplexný, nepretržitý a trvalý dialóg medzi komunitou a kompetenčným centrom.

2.   Členovia strategickej poradnej skupiny musia mať odborné znalosti z výskumu, priemyselného rozvoja, poskytovania, vykonávania alebo zavádzania odborných služieb alebo produktov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Požiadavky na tieto odborné znalosti bližšie určí správna rada.

3.   Postupy menovania členov strategickej poradnej skupiny a činnosť strategickej poradnej skupiny sa stanovia v rokovacom poriadku správnej rady a zverejnia sa.

4.   Funkčné obdobie členov strategickej poradnej skupiny je dva roky. Toto obdobie možno raz obnoviť.

5.   Strategická poradná skupina môže prizvať zástupcov Komisie a ostatných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie, najmä agentúry ENISA, aby sa zúčastnili na jej práci a podporovali ju. Strategická poradná skupina môže podľa potreby v konkrétnych prípadoch prizvať ďalších zástupcov z komunity ako pozorovateľov, poradcov alebo expertov s cieľom zohľadniť dynamický vývoj v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Členovia správnej rady sa môžu zúčastňovať na zasadnutiach strategickej poradnej skupiny ako pozorovatelia.

Článok 19

Fungovanie strategickej poradnej skupiny

1.   Strategická poradná skupina zasadá aspoň trikrát ročne.

2.   Strategická poradná skupina poskytuje správnej rade poradenstvo týkajúce sa zriaďovania pracovných skupín v rámci komunity v súlade s článkom 13 ods. 3 písm. n) v konkrétnych otázkach súvisiacich s prácou kompetenčného centra, keď sa tieto otázky priamo týkajú úloh a oblastí pôsobnosti stanovených v článku 20. V prípade potreby tieto pracovné skupiny podliehajú celkovej koordinácii jedného alebo viacerých členov strategickej poradnej skupiny.

3.   Strategická poradná skupina si volí svojho predsedu jednoduchou väčšinou svojich členov.

4.   Sekretariát strategickej poradnej skupiny zabezpečuje výkonný riaditeľ a zamestnanci kompetenčného centra s využitím existujúcich zdrojov a s náležitým ohľadom na celkové pracovné zaťaženie kompetenčného centra. Zdroje pridelené na podporu strategickej poradnej skupiny sa uvedú v návrhu ročného rozpočtu.

5.   Strategická poradná skupina prijíma svoj rokovací poriadok jednoduchou väčšinou svojich členov.

Článok 20

Úlohy strategickej poradnej skupiny

Strategická poradná skupina pravidelne radí kompetenčnému centru pri výkone jeho činností a zabezpečuje komunikáciu s komunitou a ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami. Strategická poradná skupina tiež:

| a) | v lehotách stanovených správnou radou poskytuje výkonnému riaditeľovi a správnej rade strategické poradenstvo a podklady týkajúce sa agendy, ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu a priebežne toto poradenstvo a podklady aktualizuje, pričom podľa potreby zohľadňuje príspevky komunity a pracovných skupín, ako sa uvádza v článku 13 ods. 3 písm. n); |
| --- | --- |

a)

v lehotách stanovených správnou radou poskytuje výkonnému riaditeľovi a správnej rade strategické poradenstvo a podklady týkajúce sa agendy, ročného pracovného programu a viacročného pracovného programu a priebežne toto poradenstvo a podklady aktualizuje, pričom podľa potreby zohľadňuje príspevky komunity a pracovných skupín, ako sa uvádza v článku 13 ods. 3 písm. n);

| b) | v konkrétnych otázkach súvisiacich s prácou kompetenčného centra poskytuje poradenstvo správnej rade, pokiaľ ide o zriadenie pracovných skupín v rámci komunity v súlade s článkom 13 ods. 3 písm. n); |
| --- | --- |

b)

v konkrétnych otázkach súvisiacich s prácou kompetenčného centra poskytuje poradenstvo správnej rade, pokiaľ ide o zriadenie pracovných skupín v rámci komunity v súlade s článkom 13 ods. 3 písm. n);

| c) | s výhradou schválenia správnou radou rozhoduje o verejných konzultáciách otvorených pre všetky verejné a súkromné zainteresované strany, ktoré sa zaujímajú o oblasť kybernetickej bezpečnosti, a organizuje ich s cieľom získať podklady pre strategické poradenstvo uvedené v písmene a). |
| --- | --- |

c)

s výhradou schválenia správnou radou rozhoduje o verejných konzultáciách otvorených pre všetky verejné a súkromné zainteresované strany, ktoré sa zaujímajú o oblasť kybernetickej bezpečnosti, a organizuje ich s cieľom získať podklady pre strategické poradenstvo uvedené v písmene a).

KAPITOLA III

Finančné ustanovenia

Článok 21

Finančné príspevky Únie a členských štátov

1.   Kompetenčné centrum je financované Úniou, zatiaľ čo spoločné akcie sú financované Úniou a z dobrovoľných príspevkov členských štátov.

2.   Administratívne a prevádzkové náklady spoločných akcií hradí Únia a členské štáty prispievajúce na spoločné akcie v súlade s nariadeniami (EÚ) 2021/695 a (EÚ) 2021/694.

3.   Príspevok Únie na krytie administratívnych a prevádzkových nákladov kompetenčného centra zahŕňa:

| a) | sumu do výšky 1 649 566 000 EUR z programu Digitálna Európa, z toho sumu do výšky 32 000 000 EUR na administratívne náklady; |
| --- | --- |

a)

sumu do výšky 1 649 566 000 EUR z programu Digitálna Európa, z toho sumu do výšky 32 000 000 EUR na administratívne náklady;

| b) | sumu z programu Horizont Európa na spoločné akcie vrátane administratívnych nákladov, pričom táto suma sa rovná sume, ktorou prispeli členské štáty podľa odseku 7 tohto článku, ale ktorá nepresahuje sumu určenú v rámci procesu strategického plánovania programu Horizont Európa, ktorý sa má vykonať podľa článku 6 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2021/695, v ročnom pracovnom programe alebo vo viacročnom pracovnom programe; |
| --- | --- |

b)

sumu z programu Horizont Európa na spoločné akcie vrátane administratívnych nákladov, pričom táto suma sa rovná sume, ktorou prispeli členské štáty podľa odseku 7 tohto článku, ale ktorá nepresahuje sumu určenú v rámci procesu strategického plánovania programu Horizont Európa, ktorý sa má vykonať podľa článku 6 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2021/695, v ročnom pracovnom programe alebo vo viacročnom pracovnom programe;

| c) | sumu z ostatných príslušných programov Únie potrebnú na vykonávanie úloh alebo dosiahnutie cieľov kompetenčného centra podľa rozhodnutí prijatých v súlade s právnymi aktmi Únie, ktorými sa tieto programy zriaďujú. |
| --- | --- |

c)

sumu z ostatných príslušných programov Únie potrebnú na vykonávanie úloh alebo dosiahnutie cieľov kompetenčného centra podľa rozhodnutí prijatých v súlade s právnymi aktmi Únie, ktorými sa tieto programy zriaďujú.

4.   Maximálny príspevok Únie sa vyplatí z rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Únie pridelených na program Digitálna Európa, na osobitný program na vykonávanie programu Horizont Európa zriadený rozhodnutím (EÚ) 2021/764 a na ostatné programy a projekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti kompetenčného centra alebo siete.

5.   Kompetenčné centrum vykonáva akcie kybernetickej bezpečnosti programu Digitálna Európa a programu Horizont Európa v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. c) bodom iv) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

6.   Príspevky z iných programov Únie, než sú programy uvedené v odsekoch 3 a 4, ktoré sú súčasťou spolufinancovania Únie určeného na program vykonávaný jedným z členských štátov, sa do výpočtu maximálneho finančného príspevku Únie podľa uvedených odsekov nezahŕňajú.

7.   Členské štáty sa dobrovoľne zúčastňujú na spoločných akciách prostredníctvom dobrovoľných finančných a/alebo nepeňažných príspevkov. Ak sa členský štát zúčastňuje na spoločnej akcii, z finančného príspevku tohto členského štátu sa hradia administratívne náklady úmerne k jeho príspevku na danú spoločnú akciu. Administratívne náklady spoločných akcií sa hradia finančnými príspevkami. Prevádzkové náklady spoločných akcií sa môžu hradiť finančnými alebo nepeňažnými príspevkami, ako sa stanovuje v programe Horizont Európa a programe Digitálna Európa. Príspevky od každého členského štátu môžu mať formu podpory, ktorú daný členský štát poskytuje v rámci spoločnej akcie prijímateľom, ktorí sú v ňom usadení. Nepeňažné príspevky členských štátov pozostávajú z oprávnených nákladov, ktoré vzniknú národným koordinačným centrám a iným verejným subjektom pri účasti na projektoch financovaných prostredníctvom tohto nariadenia, po odpočítaní akýchkoľvek príspevkov Únie na tieto náklady. V prípade projektov financovaných prostredníctvom programu Horizont Európa sa oprávnené náklady vypočítajú v súlade s článkom 36 nariadenia (EÚ) 2021/695. V prípade projektov financovaných prostredníctvom programu Digitálna Európa sa oprávnené náklady vypočítajú v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.

Predpokladaná výška celkových dobrovoľných príspevkov členských štátov na spoločné akcie v rámci programu Horizont Európa vrátane finančných príspevkov na administratívne náklady sa určí na účely jej zohľadnenia v procese strategického plánovania programu Horizont Európa, ktorý sa má vykonať podľa článku 6 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2021/695 na základe podkladov správnej rady. Pokiaľ ide o akcie v rámci programu Digitálna Európa, členské štáty môžu bez ohľadu na článok 15 nariadenia (EÚ) 2021/694 prispieť na náklady kompetenčného centra, ktoré sú spolufinancované z programu Digitálna Európa, sumou nižšou, ako sú sumy uvedené v odseku 3 pís. a) tohto článku.

8.   Vnútroštátne spolufinancovanie akcií, ktoré sú podporované z iných programov Únie, než sú program Horizont Európa a program Digitálna Európa, zo strany členských štátov sa považuje za národné príspevky členských štátov v rozsahu, v akom sú tieto príspevky súčasťou spoločných akcií a sú zahrnuté do pracovného programu kompetenčného centra.

9.   Na účely hodnotenia príspevkov uvedených v odseku 3 tohto článku a v článku 22 ods. 2 písm. b) sa náklady určujú na základe bežných postupov nákladového účtovníctva dotknutého členského štátu, príslušných účtovných štandardov dotknutého členského štátu a príslušných medzinárodných účtovných štandardov a medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. Náklady osvedčuje nezávislý externý audítor vymenovaný príslušným členským štátom. Ak by z osvedčenia vyplynuli akékoľvek pochybnosti, metódu oceňovania môže overiť kompetenčné centrum.

10.   Ak si niektorý členský štát neplní svoje záväzky týkajúce sa jeho finančných alebo nepeňažných príspevkov na spoločné akcie, výkonný riaditeľ o tejto skutočnosti písomne informuje dotknutý členský štát a určí primeranú lehotu, v ktorej má byť tento nedostatok napravený. Ak v určenej lehote nedôjde k náprave situácie, výkonný riaditeľ zvolá zasadnutie správnej rady, aby rozhodla, či sa neplniacemu zúčastnenému členskému štátu má odňať hlasovacie právo alebo sa majú prijať iné opatrenia, až kým si daný členský štát nesplní záväzky. Hlasovacie právo neplniaceho členského štátu vzťahujúce sa na spoločné akcie sa pozastaví, až kým si členský štát nesplní záväzky.

11.   Komisia môže ukončiť alebo pozastaviť poskytovanie finančného príspevku Únie na spoločné akcie alebo ho primerane znížiť, ak prispievajúce členské štáty neprispievajú, prispievajú iba čiastočne alebo s poskytovaním príspevkov uvedených v odseku 3 písm. b) meškajú. Ukončenie, zníženie alebo pozastavenie finančného príspevku Únie zo strany Komisie musí byť, pokiaľ ide o výšku a čas, primerané skutočnosti, že členský štát príspevok neposkytol, prispel iba čiastočne alebo oneskorene.

12.   Prispievajúce členské štáty predkladajú správnej rade každoročne do 31. januára správu o výške príspevkov podľa odseku 7 na spoločné akcie s Úniou, ktoré sa poskytli v predchádzajúcom rozpočtovom roku.

Článok 22

Náklady a zdroje kompetenčného centra

1.   Administratívne náklady kompetenčného centra sa v zásade hradia každoročne z finančných príspevkov z Únie. Ďalšie finančné príspevky pochádzajú od prispievajúcich členských štátov a sú úmerné ich dobrovoľným príspevkom na spoločné akcie. Ak sa časť príspevku na administratívne náklady nevyužije, môže sa poskytnúť na uhradenie prevádzkových nákladov kompetenčného centra.

2.   Prevádzkové náklady kompetenčného centra sa hradia z týchto príspevkov:

| a) | finančného príspevku Únie; |
| --- | --- |

a)

finančného príspevku Únie;

| b) | dobrovoľných finančných alebo nepeňažných príspevkov prispievajúcich členských štátov v prípade spoločných akcií. |
| --- | --- |

b)

dobrovoľných finančných alebo nepeňažných príspevkov prispievajúcich členských štátov v prípade spoločných akcií.

3.   Zdroje kompetenčného centra zahrnuté do jeho rozpočtu sa skladajú z týchto príspevkov:

| a) | finančné príspevky Únie na prevádzkové a administratívne náklady; |
| --- | --- |

a)

finančné príspevky Únie na prevádzkové a administratívne náklady;

| b) | dobrovoľné finančné príspevky prispievajúcich členských štátov na administratívne náklady v prípade spoločných akcií; |
| --- | --- |

b)

dobrovoľné finančné príspevky prispievajúcich členských štátov na administratívne náklady v prípade spoločných akcií;

| c) | dobrovoľné finančné príspevky prispievajúcich členských štátov na prevádzkové náklady v prípade spoločných akcií; |
| --- | --- |

c)

dobrovoľné finančné príspevky prispievajúcich členských štátov na prevádzkové náklady v prípade spoločných akcií;

| d) | všetky vytvorené príjmy kompetenčného centra; |
| --- | --- |

d)

všetky vytvorené príjmy kompetenčného centra;

| e) | akékoľvek iné finančné príspevky, zdroje alebo príjmy. |
| --- | --- |

e)

akékoľvek iné finančné príspevky, zdroje alebo príjmy.

4.   Všetky úroky z príspevkov, ktoré kompetenčnému centru poskytli prispievajúce členské štáty, sa považujú za príjmy kompetenčného centra.

5.   Všetky zdroje kompetenčného centra a jeho činnosti sa použijú na dosiahnutie jeho cieľov.

6.   Kompetenčné centrum vlastní všetky aktíva, ktoré vytvorí alebo ktoré sú naň prevedené na účely plnenia jeho cieľov. Bez toho, aby boli dotknuté uplatniteľné pravidlá príslušného programu financovania, o vlastníctve aktív vytvorených alebo nadobudnutých v rámci spoločných akcií sa rozhoduje v súlade s článkom 15 ods. 3 písm. b).

7.   S výnimkou likvidácie kompetenčného centra jeho prebytky príjmov oproti výdavkom zostávajú vo vlastníctve kompetenčného centra a nevyplácajú sa prispievajúcim členom kompetenčného centra.

8.   Kompetenčné centrum úzko spolupracuje s ostatnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, pričom sa náležite zohľadňujú ich príslušné mandáty a nedochádza k zdvojeniu existujúcich mechanizmov spolupráce, s cieľom využívať synergie s uvedenými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a, ak je to možné a vhodné, znižovať administratívne náklady.

Článok 23

Finančné záväzky

Finančné záväzky kompetenčného centra nesmú presiahnuť sumu finančných zdrojov, ktoré sú k dispozícii v jeho rozpočte alebo ktoré sa doň zaviazali poskytnúť jeho členovia.

Článok 24

Rozpočtový rok

Rozpočtový rok trvá od 1. januára do 31. decembra.

Článok 25

Zostavovanie rozpočtu

1.   Výkonný riaditeľ každoročne vypracúva návrh výkazu odhadov príjmov a výdavkov kompetenčného centra na nasledujúci rozpočtový rok a postupuje ho správnej rade spolu s návrhom plánu pracovných miest uvedeného v článku 13 ods. 3 písm. l). Príjmy a výdavky musia byť v rovnováhe. Výdavky kompetenčného centra zahŕňajú výdavky na zamestnancov, administratívu, infraštruktúru a prevádzku. Administratívne výdavky sa obmedzia na minimum, a to aj prostredníctvom presunu zamestnancov alebo pracovných pozícií.

2.   Správna rada každý rok na základe návrhu výkazu odhadov príjmov a výdavkov uvedeného v odseku 1 vypracuje výkaz odhadu príjmov a výdavkov kompetenčného centra na nasledujúci rozpočtový rok.

3.   Výkaz odhadov uvedený v odseku 2 tohto článku, ktorý je súčasťou návrhu jednotného programového dokumentu uvedeného v článku 32 ods. 1 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/715, správna rada každoročne do 31. januára zasiela Komisii.

4.   Komisia na základe výkazu odhadov uvedeného v odseku 2 tohto článku zaradí do návrhu rozpočtu Únie odhady, ktoré pokladá za potrebné pre plán pracovných miest uvedený v článku 13 ods. 3 písm. l) tohto nariadenia, a výšku príspevku, ktorá sa má uhradiť zo všeobecného rozpočtu, ktoré predloží Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkami 313 a 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

5.   Európsky parlament a Rada schvaľujú rozpočtové prostriedky na príspevok na kompetenčné centrum.

6.   Európsky parlament a Rada prijímajú plán pracovných miest uvedený v článku 13 ods. 3 písm. l).

7.   Spolu s ročným pracovným programom a viacročným pracovným programom prijíma správna rada aj rozpočet kompetenčného centra. Rozpočet sa stáva konečným po definitívnom prijatí všeobecného rozpočtu Únie. Správna rada v prípade potreby upraví rozpočet a ročný pracovný program kompetenčného centra v súlade so všeobecným rozpočtom Únie.

Článok 26

Predkladanie účtovnej závierky kompetenčného centra a absolutórium

Predkladanie predbežnej a konečnej účtovnej závierky kompetenčného centra a absolutórium sú v súlade s pravidlami a harmonogramom stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách a s rozpočtovými pravidlami kompetenčného centra.

Článok 27

Prevádzkové a finančné vykazovanie

1.   Výkonný riaditeľ každý rok podáva správnej rade správu o plnení svojich povinností v súlade s rozpočtovými pravidlami kompetenčného centra.

2.   Do dvoch mesiacov od konca každého rozpočtového roka predloží výkonný riaditeľ správnej rade na schválenie výročnú správu o činnosti týkajúcu sa pokroku, ktorý kompetenčné centrum dosiahlo v predchádzajúcom kalendárnom roku, najmä pokiaľ ide o ročný pracovný program na daný rok a plnenie jeho strategických cieľov a priorít. Uvedená správa musí obsahovať informácie o:

| a) | vykonaných prevádzkovaných akciách a súvisiacich výdavkoch; |
| --- | --- |

a)

vykonaných prevádzkovaných akciách a súvisiacich výdavkoch;

| b) | navrhnutých akciách s rozdelením podľa druhu účastníkov vrátane MSP a podľa členských štátov; |
| --- | --- |

b)

navrhnutých akciách s rozdelením podľa druhu účastníkov vrátane MSP a podľa členských štátov;

| c) | akciách vybraných na financovanie s rozdelením podľa druhu účastníkov vrátane MSP a podľa členských štátov a s uvedením príspevku kompetenčného centra pre jednotlivých účastníkov a na jednotlivé akcie; |
| --- | --- |

c)

akciách vybraných na financovanie s rozdelením podľa druhu účastníkov vrátane MSP a podľa členských štátov a s uvedením príspevku kompetenčného centra pre jednotlivých účastníkov a na jednotlivé akcie;

| d) | plnení poslania a cieľov stanovených v tomto nariadení, ako aj návrhoch ďalších krokov potrebných na splnenie uvedeného poslania a uvedených cieľov; |
| --- | --- |

d)

plnení poslania a cieľov stanovených v tomto nariadení, ako aj návrhoch ďalších krokov potrebných na splnenie uvedeného poslania a uvedených cieľov;

| e) | súlade vykonávacích úloh s agendou a viacročným pracovným programom. |
| --- | --- |

e)

súlade vykonávacích úloh s agendou a viacročným pracovným programom.

3.   Výročná správa o činnosti sa po schválení správnou radou zverejní.

Článok 28

Rozpočtové pravidlá

Kompetenčné centrum prijme svoje osobitné rozpočtové pravidlá v súlade s článkom 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Článok 29

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Kompetenčné centrum prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a iných nezákonných činností, prostredníctvom pravidelných a účinných kontrol a v prípade, že sa zistia nezrovnalosti, prostredníctvom vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych sankcií.

2.   Kompetenčné centrum umožní zamestnancom Komisie a ďalším osobám povereným Komisiou, ako aj Dvoru audítorov prístup do vonkajších a vnútorných priestorov kompetenčného centra a ku všetkým informáciám potrebným na vykonanie ich auditov vrátane informácií v elektronickej podobe.

3.   OLAF môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (18) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou o grante alebo zmluvou financovanou priamo alebo nepriamo v súlade s týmto nariadením nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, zmluvy a dohody o grante vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia musia obsahovať ustanovenia, ktoré výslovne udeľujú Komisii, kompetenčnému centru, Dvoru audítorov a OLAF-u právomoc na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami. Ak sa vykonávanie celej akcie alebo jej časti zabezpečuje externe alebo ďalším delegovaním alebo ak si vyžaduje zadanie verejnej zákazky alebo udelenie finančnej podpory tretej strane, zmluva alebo dohoda o grante zahŕňa záväzok dodávateľa alebo prijímateľa uložiť každej zapojenej tretej strane povinnosť výslovne akceptovať uvedené právomoci Komisie, kompetenčného centra, Dvora audítorov a OLAF-u.

KAPITOLA IV

Zamestnanci Kompetenčného centra

Článok 30

Zamestnanci

1.   Na zamestnancov kompetenčného centra sa vzťahuje služobný poriadok a podmienky zamestnávania, ako aj pravidlá prijaté spoločne inštitúciami Únie na účely uplatňovania služobného poriadku a podmienok zamestnávania.

2.   Správna rada vykonáva vo vzťahu k zamestnancom kompetenčného centra právomoci zverené služobným poriadkom menovaciemu orgánu a právomoci zverené podmienkami zamestnávania orgánu splnomocnenému uzatvárať pracovné zmluvy (ďalej len „právomoci menovacieho orgánu“).

3.   Správna rada v súlade s článkom 110 služobného poriadku prijíma rozhodnutie na základe článku 2 ods. 1 služobného poriadku a článku 6 podmienok zamestnávania, ktorým deleguje príslušné právomoci menovacieho orgánu na výkonného riaditeľa a ktorým vymedzuje podmienky, za ktorých možno toto delegovanie právomocí pozastaviť. Výkonný riaditeľ je oprávnený tieto právomoci ďalej delegovať.

4.   Ak si to vyžadujú mimoriadne okolnosti, správna rada môže prostredníctvom rozhodnutia dočasne pozastaviť delegovanie právomocí menovacieho orgánu na výkonného riaditeľa, ako aj právomocí, ktoré ďalej delegoval. V takýchto prípadoch správna rada vykonáva právomoci menovacieho orgánu sama alebo ich deleguje na jedného zo svojich členov alebo na iného zamestnanca kompetenčného centra ako výkonného riaditeľa.

5.   Správna rada prijíma príslušné vykonávacie predpisy k služobnému poriadku a podmienkam zamestnávania v súlade s článkom 110 služobného poriadku.

6.   Počet zamestnancov sa stanovuje v pláne pracovných miest uvedenom v článku 13 ods. 3 písm. l), v ktorom sa uvádza počet dočasných pracovných miest podľa funkčnej skupiny a platovej triedy a počet zmluvných zamestnancov vyjadrený v ekvivalente plného pracovného času v súlade s ročným rozpočtom kompetenčného centra.

7.   Ľudské zdroje, ktoré kompetenčné centrum potrebuje, sa zabezpečujú v prvom rade presunom zamestnancov alebo pracovných pozícií z inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie a dodatočné ľudské zdroje náborom. Zamestnancov kompetenčného centra môžu tvoriť dočasní zamestnanci a zmluvní zamestnanci.

8.   Všetky náklady na zamestnancov znáša kompetenčné centrum.

Článok 31

Vyslaní národní experti a ďalší pracovníci

1.   Kompetenčné centrum môže využívať vyslaných národných expertov alebo ďalších pracovníkov, ktorých nezamestnáva.

2.   Správna rada prijme po dohode s Komisiou rozhodnutie, v ktorom stanoví pravidlá vysielania národných expertov do kompetenčného centra.

Článok 32

Výsady a imunity

Na kompetenčné centrum a jeho zamestnancov sa vzťahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a k ZFEÚ.

KAPITOLA V

Spoločné ustanovenia

Článok 33

Bezpečnostné pravidlá

1.   Na účasť na všetkých akciách financovaných kompetenčným centrom sa uplatňuje článok 12 nariadenia (EÚ) 2021/694.

2.   Akcie financované z programu Horizont Európa sa riadia týmito osobitnými bezpečnostnými pravidlami:

| a) | na účely článku 38 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/695, ak sa tak stanovuje v ročnom pracovnom programe, môže byť udelenie nevýhradných licencií obmedzené na tretie strany, ktoré sú usadené alebo sa považujú za usadené v členskom štáte a sú pod kontrolou uvedeného členského štátu alebo štátnych príslušníkov uvedeného členského štátu; |
| --- | --- |

a)

na účely článku 38 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/695, ak sa tak stanovuje v ročnom pracovnom programe, môže byť udelenie nevýhradných licencií obmedzené na tretie strany, ktoré sú usadené alebo sa považujú za usadené v členskom štáte a sú pod kontrolou uvedeného členského štátu alebo štátnych príslušníkov uvedeného členského štátu;

| b) | na účely článku 40 ods. 4 prvého pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/695 je prevod alebo udelenie licencie právnemu subjektu usadenému v pridruženej krajine alebo usadenému v Únii ale pod kontrolou z tretích krajín dôvodom namietať proti prevodu vlastníctva výsledkov alebo proti udeľovaniu výhradných licencií na výsledky; |
| --- | --- |

b)

na účely článku 40 ods. 4 prvého pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/695 je prevod alebo udelenie licencie právnemu subjektu usadenému v pridruženej krajine alebo usadenému v Únii ale pod kontrolou z tretích krajín dôvodom namietať proti prevodu vlastníctva výsledkov alebo proti udeľovaniu výhradných licencií na výsledky;

| c) | na účely článku 41 ods. 7 prvého pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/695, ak sa tak stanovuje v ročnom pracovnom programe, môže byť udelenie prístupových práv v zmysle článku 2 bodu 9 uvedeného nariadenia obmedzené na právny subjekt, ktorý je usadený alebo sa považuje za usadený v členskom štáte a je pod kontrolou uvedeného členského štátu alebo štátnych príslušníkov uvedeného členského štátu. |
| --- | --- |

c)

na účely článku 41 ods. 7 prvého pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/695, ak sa tak stanovuje v ročnom pracovnom programe, môže byť udelenie prístupových práv v zmysle článku 2 bodu 9 uvedeného nariadenia obmedzené na právny subjekt, ktorý je usadený alebo sa považuje za usadený v členskom štáte a je pod kontrolou uvedeného členského štátu alebo štátnych príslušníkov uvedeného členského štátu.

Článok 34

Transparentnosť

1.   Kompetenčné centrum vykonáva svoje činnosti s vysokým stupňom transparentnosti.

2.   Kompetenčné centrum zabezpečí, aby verejnosť a všetky zainteresované strany včas dostávali náležité, objektívne, spoľahlivé a ľahko dostupné informácie, najmä o výsledkoch jeho práce. Kompetenčné centrum takisto zverejňuje vyhlásenia o záujmoch predkladané podľa článku 43. Uvedené požiadavky sa tiež uplatňujú na národné koordinačné centrá, komunitu a strategickú poradnú skupinu v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

3.   Správna rada konajúc na návrh výkonného riaditeľa môže stranám, ktoré prejavia záujem, povoliť pozorovanie postupov niektorých činností kompetenčného centra.

4.   Kompetenčné centrum v rokovacích poriadkoch správnej rady kompetenčného centra a strategickej poradnej skupiny stanoví praktické opatrenia na vykonávanie pravidiel transparentnosti uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku. V prípade akcií financovaných z programu Horizont Európa uvedené pravidlá a opatrenia zohľadnia nariadenie (EÚ) 2021/695.

Článok 35

Vyvážené zastúpenie mužov a žien

Pri vykonávaní tohto nariadenia si Komisia, členské štáty a ostatné inštitucionálne zainteresované strany a zainteresované strany súkromného sektora pri nominovaní kandidátov alebo navrhovaní zástupcov podľa možností vyberú z viacerých kandidátov s cieľom zabezpečiť vyvážené zastúpenie mužov a žien.

Článok 36

Bezpečnostné pravidlá ochrany utajovaných skutočností a citlivých neutajovaných skutočností

1.   Po schválení Komisiou prijme správna rada bezpečnostné pravidlá kompetenčného centra. Uvedené bezpečnostné pravidlá uplatňujú zásady a pravidlá stanovené v rozhodnutiach Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 (19) a (EÚ, Euratom) 2015/444 (20).

2.   Členovia správnej rady, výkonný riaditeľ, externí experti zúčastňujúci sa ad hoc pracovných skupín a zamestnanci kompetenčného centra musia aj po skončení povinností spĺňať požiadavky na dôvernosť informácií podľa článku 339 ZFEÚ.

3.   Kompetenčné centrum môže prijať opatrenia potrebné na uľahčenie výmeny informácií týkajúcich sa jeho úloh s Komisiou a členskými štátmi a prípadne aj s príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie. Všetky správne dojednania uzavreté na tento účel týkajúce sa výmeny utajovaných skutočností EÚ, alebo ak takéto dojednania neexistujú, všetky výnimočné prípady poskytnutia utajovaných skutočností EÚ ad hoc musí vopred schváliť Komisia.

Článok 37

Prístup k dokumentom

1.   Na dokumenty v držbe kompetenčného centra sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1049/2001.

2.   Správna rada prijme opatrenia na vykonávanie nariadenia (ES) č. 1049/2001 do 29. decembra 2021.

3.   Rozhodnutia kompetenčného centra podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001 môžu byť predmetom sťažnosti podanej ombudsmanovi podľa článku 228 ZFEÚ alebo konania pred Súdnym dvorom Európskej únie podľa článku 263 ZFEÚ.

Článok 38

Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie

1.   Kompetenčné centrum zabezpečí, aby sa jeho činnosti vrátane tých, ktoré sa riadia prostredníctvom národných koordinačných centier a siete, priebežne a systematicky monitorovali a aby sa pravidelne hodnotili. Kompetenčné centrum zabezpečí efektívne, účinné a včasné získavanie údajov na monitorovanie vykonávania a výsledkov programov financovania Únie podľa článku 4 ods. 3 písm. b), a príjemcom prostriedkov Únie a členským štátom uloží primerané oznamovacie povinnosti. Závery tohto hodnotenia sa zverejnia.

2.   Keď je k dispozícii dostatok informácií o vykonávaní tohto nariadenia, a v každom prípade najneskôr 30 mesiacov po dátume uvedenom v článku 46 ods. 4, vypracuje Komisia správu o činnosti týkajúcu sa vykonávaných činností kompetenčného centra, pričom zohľadní predbežné podklady správnej rady, národných koordinačných centier a komunity. Komisia uvedenú správu o činnosti predloží Európskemu parlamentu a Rade do 30. júna 2024. Kompetenčné centrum a členské štáty poskytnú Komisii informácie potrebné na vypracovanie tejto správy.

3.   Správa o činnosti uvedená v odseku 2 zahŕňa posúdenie:

| a) | pracovnej schopnosti kompetenčného centra, pokiaľ ide o jeho poslanie, ciele, mandát a úlohy, ako aj spoluprácu a koordináciu s inými zainteresovanými stranami, najmä národnými koordinačnými centrami, komunitou a agentúrou ENISA; |
| --- | --- |

a)

pracovnej schopnosti kompetenčného centra, pokiaľ ide o jeho poslanie, ciele, mandát a úlohy, ako aj spoluprácu a koordináciu s inými zainteresovanými stranami, najmä národnými koordinačnými centrami, komunitou a agentúrou ENISA;

| b) | výsledkov, ktoré kompetenčné centrum dosiahlo v súvislosti so svojim poslaním, cieľmi, mandátom a úlohami, a najmä efektívnosti kompetenčného centra pri koordinácii financovania z prostriedkov Únie a združovaní odborných znalostí; |
| --- | --- |

b)

výsledkov, ktoré kompetenčné centrum dosiahlo v súvislosti so svojim poslaním, cieľmi, mandátom a úlohami, a najmä efektívnosti kompetenčného centra pri koordinácii financovania z prostriedkov Únie a združovaní odborných znalostí;

| c) | súladu medzi vykonávacími úlohami a agendou a viacročným pracovným programom; |
| --- | --- |

c)

súladu medzi vykonávacími úlohami a agendou a viacročným pracovným programom;

| d) | koordinácie a spolupráce kompetenčného centra s programovými výbormi programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, najmä s cieľom zvýšiť súlad a synergie s agendou, ročným pracovným programom, viacročným pracovným programom, programom Horizont Európa a programom Digitálna Európa; |
| --- | --- |

d)

koordinácie a spolupráce kompetenčného centra s programovými výbormi programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa, najmä s cieľom zvýšiť súlad a synergie s agendou, ročným pracovným programom, viacročným pracovným programom, programom Horizont Európa a programom Digitálna Európa;

| e) | spoločných akcií. |
| --- | --- |

e)

spoločných akcií.

4.   Po predložení správy o činnosti uvedenej v odseku 2 tohto článku Komisia vykoná hodnotenie kompetenčného centra s prihliadnutím na predbežné podklady od správnej rady, národných koordinačných centier a komunity. V tomto hodnotení sa uvádzajú alebo podľa potreby aktualizujú posúdenia uvedené v odseku 3 tohto článku, pričom toto hodnotenie sa vykoná pred uplynutím obdobia uvedeného v článku 47 ods. 1, aby sa včas určilo, či je vhodné predĺžiť trvanie mandátu kompetenčného centra aj po uvedenom období. V hodnotení sa posúdia právne a administratívne aspekty týkajúce sa mandátu kompetenčného centra a potenciál vytvárať synergie a predchádzať fragmentácii s ostatnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie.

Ak Komisia dospeje k záveru, že pokračovanie činnosti kompetenčného centra je z hľadiska jeho poslania, cieľov, mandátu a úloh odôvodnené, môže predložiť legislatívny návrh na predĺženie trvania mandátu kompetenčného centra stanoveného v článku 47.

5.   Na základe záverov správy o činnosti uvedenej v odseku 2 môže Komisia prijať primerané opatrenia.

6.   Monitorovanie, hodnotenie, postupné ukončovanie a obnova príspevku z programu Horizont Európa sa vykonáva v súlade s článkami 10, 50 a 52 nariadenia (EÚ) 2021/695, ako aj s dohodnutými postupmi implementácie.

7.   Monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie príspevku z programu Digitálna Európa sa vykonáva v súlade s článkami 24 a 25 nariadenia (EÚ) 2021/694.

8.   V prípade likvidácie kompetenčného centra Komisia vykoná jeho záverečné hodnotenie do šiestich mesiacov po jeho likvidácii, a v každom prípade najneskôr dva roky od začatia postupu likvidácie uvedeného v článku 47. Výsledky uvedeného záverečného hodnotenia sa predložia Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 39

Právna subjektivita kompetenčného centra

1.   Kompetenčné centrum má právnu subjektivitu.

2.   V každom členskom štáte má kompetenčné centrum najširšiu právnu spôsobilosť na práva a právne úkony priznávanú právnickým osobám podľa práva daného členského štátu. Môže predovšetkým nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok a zbavovať sa ho a byť účastníkom súdnych konaní.

Článok 40

Zodpovednosť kompetenčného centra

1.   Zmluvná zodpovednosť kompetenčného centra sa riadi rozhodným právom pre danú dohodu, rozhodnutie alebo zmluvu.

2.   V prípade mimozmluvnej zodpovednosti kompetenčné centrum nahradí všetky škody, ktoré spôsobili jeho zamestnanci pri vykonávaní svojich povinností v súlade so všeobecnými zásadami spoločnými pre právne poriadky členských štátov.

3.   Všetky platby kompetenčného centra vykonané v súvislosti so zodpovednosťou uvedenou v odsekoch 1 a 2 a náklady a výdavky vzniknuté v tejto súvislosti sa považujú za výdavky kompetenčného centra a uhradia sa z jeho zdrojov.

4.   Kompetenčné centrum nesie výlučnú zodpovednosť za plnenie svojich záväzkov.

Článok 41

Právomoc Súdneho dvora Európskej únie a rozhodné právo

1.   Súdny dvor Európskej únie má právomoc:

| a) | rozhodovať na základe akejkoľvek rozhodcovskej doložky obsiahnutej v rozhodnutiach prijatých alebo dohodách či zmluvách uzatvorených kompetenčným centrom; |
| --- | --- |

a)

rozhodovať na základe akejkoľvek rozhodcovskej doložky obsiahnutej v rozhodnutiach prijatých alebo dohodách či zmluvách uzatvorených kompetenčným centrom;

| b) | v sporoch týkajúcich sa náhrady škody spôsobenej zamestnancami kompetenčného centra pri výkone ich funkcií; |
| --- | --- |

b)

v sporoch týkajúcich sa náhrady škody spôsobenej zamestnancami kompetenčného centra pri výkone ich funkcií;

| c) | v každom spore medzi kompetenčným centrom a jeho zamestnancami v rozsahu a za podmienok stanovených v služobnom poriadku. |
| --- | --- |

c)

v každom spore medzi kompetenčným centrom a jeho zamestnancami v rozsahu a za podmienok stanovených v služobnom poriadku.

2.   Na všetky záležitosti, na ktoré sa nevzťahuje toto nariadenie alebo iné právne akty Únie, sa uplatňuje právo členského štátu, v ktorom sa nachádza sídlo kompetenčného centra.

Článok 42

Zodpovednosť Únie a členských štátov a poistenie

1.   Finančná zodpovednosť Únie a členských štátov za dlhy kompetenčného centra je obmedzená na výšku ich už poskytnutého príspevku na administratívne náklady.

2.   Kompetenčné centrum uzavrie a udržiava vhodné poistenie.

Článok 43

Konflikty záujmov

Správna rada prijme pravidlá predchádzania konfliktom záujmov svojich členov, orgánov a zamestnancov centra vrátane výkonného riaditeľa a pravidlá ich identifikácie a riešenia. Tieto pravidlá zahŕňajú ustanovenia zamerané na zabránenie konfliktu záujmov zástupcov členov správnej rady aj strategickej poradnej skupiny v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách vrátane ustanovení o vyhláseniach o záujmoch. Národné koordinačné centrá v súvislosti s konfliktom záujmov podliehajú vnútroštátnemu právu.

Článok 44

Ochrana osobných údajov

1.   Spracúvanie osobných údajov kompetenčným centrom podlieha nariadeniu (EÚ) 2018/1725.

2.   Správna rada prijme vykonávacie opatrenia uvedené v článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1725. Správna rada môže prijať dodatočné opatrenia potrebné na uplatňovanie uvedeného nariadenia kompetenčným centrom.

Článok 45

Podpora zo strany hostiteľského členského štátu

Kompetenčné centrum a hostiteľský členský štát, v ktorom sa nachádza jeho sídlo, môžu uzavrieť administratívnu dohodu o výsadách a imunitách a o inej podpore, ktorú tento členský štát poskytne kompetenčnému centru.

KAPITOLA VI

Záverečné ustanovenia

Článok 46

Počiatočné opatrenia

1.   Komisia je zodpovedná za zriadenie a počiatočnú prevádzku kompetenčného centra, kým nedosiahne prevádzkovú kapacitu na plnenie vlastného rozpočtu. Komisia vykonáva všetky potrebné kroky so zapojením príslušných orgánov kompetenčného centra v súlade s právom Únie.

2.   Na účely odseku 1 tohto článku môže Komisia do okamihu, kým sa výkonný riaditeľ po svojom vymenovaní správnou radou v súlade s článkom 16 neujme výkonu svojej funkcie, určiť dočasného výkonného riaditeľa. Dočasný výkonný riaditeľ plní povinnosti výkonného riaditeľa, pričom mu môže pomáhať obmedzený počet zamestnancov Komisie. Komisia môže kompetenčnému centru dočasne prideliť obmedzený počet svojich zamestnancov.

3.   Dočasný výkonný riaditeľ môže povoľovať všetky platby kryté rozpočtovými prostriedkami z ročného rozpočtu kompetenčného centra po tom, ako bol tento ročný rozpočet prijatý správnou radou, a môže uzatvárať dohody a zmluvy vrátane zamestnaneckých zmlúv a prijímať rozhodnutia po prijatí plánu pracovných miest uvedeného v článku 13 ods. 3 písm. l).

4.   Dočasný výkonný riaditeľ po vzájomnej dohode s výkonným riaditeľom a po schválení správnou radou stanoví dátum, od ktorého bude mať kompetenčné centrum kapacitu na plnenie vlastného rozpočtu. Od uvedeného dátumu Komisia prestane prijímať záväzky a vykonávať platby súvisiace s činnosťami kompetenčného centra.

Článok 47

Trvanie

1.   Kompetenčné centrum sa zriaďuje na obdobie od 28. júna 2021 do 31. decembra 2029.

2.   Pokiaľ sa mandát kompetenčného centra nepredĺži v súlade s článkom 38 ods. 4, na konci obdobia uvedeného v odseku 1 tohto článku sa automaticky začne postup likvidácie.

3.   Správna rada na účely postupu likvidácie kompetenčného centra vymenuje jedného alebo viacerých likvidátorov, ktorí konajú v súlade s rozhodnutiami správnej rady.

4.   Pri likvidácii kompetenčného centra sa jeho aktíva použijú na pokrytie jeho záväzkov a výdavkov spojených s likvidáciou. Prípadný prebytok sa rozdelí medzi Úniu a prispievajúce členské štáty úmerne k ich finančnému príspevku na kompetenčné centrum. Akýkoľvek prebytok pridelený Únii sa vráti do rozpočtu Únie.

Článok 48

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. mája 2021

Za Európsky parlament

predseda

D.M. SASSOLI

Za Radu

predsedníčka

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 63.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2019 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady v prvom čítaní z 20. apríla 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Pozícia Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa a zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2015/2240 (Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1.).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17. apríla 2019 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 15).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/715 z 18. decembra 2018 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome a uvedené v článku 70 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (Ú. v. EÚ L 122, 10.5.2019, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/764 z 10. mája 2021, ktorým sa zriaďuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie a zrušuje rozhodnutie 2013/743/EÚ (Ú. v. EÚ L 167 I, 12.5.2021, s. 1.).

12

(13)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/173 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Európska výkonná agentúra pre klímu, infraštruktúru a životné prostredie, Európska výkonná agentúra pre zdravie a digitalizáciu, Európska výkonná agentúra pre výskum, Výkonná agentúra pre Európsku radu pre inováciu a MSP, Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum a Európska výkonná agentúra pre vzdelávanie a kultúru a ktorým sa zrušujú vykonávacie rozhodnutia 2013/801/EÚ, 2013/771/EÚ, 2013/778/EÚ, 2013/779/EÚ, 2013/776/EÚ a 2013/770/EÚ (Ú. v. EÚ L 50, 15.2.2021, s. 9).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53).

14

(15)  
  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1.

15

(16)  Rozhodnutie Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) (Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20).

16

(17)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 z 13. marca 2015 o bezpečnosti v Komisii (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 41).

19

(20)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 z 13. marca 2015 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 53).

20

---

| 8.6.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 202/32

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/888

z 20. mája 2021,

ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 ods. 4, článok 166 ods. 4 a článok 214 ods. 5,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Únia je založená na solidarite medzi jej občanmi aj medzi členskými štátmi. Uvedená univerzálna a spoločná hodnota určuje činnosti Únie a vytvára jednotu nevyhnutnú na riešenie súčasných a budúcich spoločenských výziev, pri ktorých sú mladí Európania odhodlaní pomôcť vyjadrením svojej solidarity v praxi. V článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) sa solidarita vyzdvihuje ako jedna z kľúčových zásad Únie. Na zásadu solidarity sa odkazuje aj v článku 21 ods. 1 Zmluvy o EÚ ako na jeden zo základov vonkajšej činnosti Únie. |
| --- | --- |

(1)

Únia je založená na solidarite medzi jej občanmi aj medzi členskými štátmi. Uvedená univerzálna a spoločná hodnota určuje činnosti Únie a vytvára jednotu nevyhnutnú na riešenie súčasných a budúcich spoločenských výziev, pri ktorých sú mladí Európania odhodlaní pomôcť vyjadrením svojej solidarity v praxi. V článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) sa solidarita vyzdvihuje ako jedna z kľúčových zásad Únie. Na zásadu solidarity sa odkazuje aj v článku 21 ods. 1 Zmluvy o EÚ ako na jeden zo základov vonkajšej činnosti Únie.

| (2) | So zreteľom na výrazný nárast globálnych humanitárnych potrieb a s cieľom posilniť presadzovanie solidarity a viditeľnosti humanitárnej pomoci medzi občanmi Únie je potrebné rozvíjať solidaritu medzi členskými štátmi, ako aj s tretími krajinami, ktoré boli zasiahnuté katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou alebo prírodnými katastrofami. |
| --- | --- |

(2)

So zreteľom na výrazný nárast globálnych humanitárnych potrieb a s cieľom posilniť presadzovanie solidarity a viditeľnosti humanitárnej pomoci medzi občanmi Únie je potrebné rozvíjať solidaritu medzi členskými štátmi, ako aj s tretími krajinami, ktoré boli zasiahnuté katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou alebo prírodnými katastrofami.

| (3) | Dobrovoľnícke akcie v oblasti humanitárnej pomoci by mali prispievať k humanitárnej reakcii vychádzajúcej z potrieb a mali by sa riadiť Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci stanoveným v Spoločnom vyhlásení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie s názvom „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“ (4). Malo by sa podporovať medzinárodné humanitárne právo a právo v oblasti ľudských práv. |
| --- | --- |

(3)

Dobrovoľnícke akcie v oblasti humanitárnej pomoci by mali prispievať k humanitárnej reakcii vychádzajúcej z potrieb a mali by sa riadiť Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci stanoveným v Spoločnom vyhlásení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie s názvom „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“ (4). Malo by sa podporovať medzinárodné humanitárne právo a právo v oblasti ľudských práv.

| (4) | V prípade potreby by sa mala zohľadniť ústredná a celková koordinačná úloha Úradu Organizácie Spojených národov (OSN) pre koordináciu humanitárnych záležitostí pri podpore súdržnej medzinárodnej reakcie na humanitárne krízy. |
| --- | --- |

(4)

V prípade potreby by sa mala zohľadniť ústredná a celková koordinačná úloha Úradu Organizácie Spojených národov (OSN) pre koordináciu humanitárnych záležitostí pri podpore súdržnej medzinárodnej reakcie na humanitárne krízy.

| (5) | Dobrovoľnícke akcie v oblasti humanitárnej pomoci by mali prispievať k vhodnej humanitárnej reakcii, ktorou sa posilňuje rodová perspektíva v rámci politiky Únie v oblasti humanitárnej pomoci a podporujú vhodné humanitárne reakcie na konkrétne potreby žien a mužov všetkých vekových kategórií. V dobrovoľníckych akciách v oblasti humanitárnej pomoci by sa mali zohľadňovať potreby a kapacity osôb v najzraniteľnejších situáciách vrátane žien a detí, ako aj osôb, ktoré sú najviac ohrozené. |
| --- | --- |

(5)

Dobrovoľnícke akcie v oblasti humanitárnej pomoci by mali prispievať k vhodnej humanitárnej reakcii, ktorou sa posilňuje rodová perspektíva v rámci politiky Únie v oblasti humanitárnej pomoci a podporujú vhodné humanitárne reakcie na konkrétne potreby žien a mužov všetkých vekových kategórií. V dobrovoľníckych akciách v oblasti humanitárnej pomoci by sa mali zohľadňovať potreby a kapacity osôb v najzraniteľnejších situáciách vrátane žien a detí, ako aj osôb, ktoré sú najviac ohrozené.

| (6) | V rámci dobrovoľníckych akcií v oblasti humanitárnej pomoci by sa malo usilovať o to, aby tieto činnosti prispievali k zvýšeniu účinnosti a efektívnosti humanitárnej pomoci Únie v súlade so zásadami iniciatívy Dobré humanitárne darcovstvo. |
| --- | --- |

(6)

V rámci dobrovoľníckych akcií v oblasti humanitárnej pomoci by sa malo usilovať o to, aby tieto činnosti prispievali k zvýšeniu účinnosti a efektívnosti humanitárnej pomoci Únie v súlade so zásadami iniciatívy Dobré humanitárne darcovstvo.

| (7) | V správe o stave Únie zo 14. septembra 2016 bola zdôraznená potreba investovať do mladých ľudí a bolo oznámené zriadenie Európskeho zboru solidarity s cieľom vytvoriť príležitosti pre mladých ľudí v celej Únii na to, aby mohli zmysluplným spôsobom prispievať k fungovaniu spoločnosti, prejavovať solidaritu a rozvíjať svoje zručnosti, čím sa im umožňuje získať nielen pracovnú skúsenosť, ale aj neoceniteľnú životnú skúsenosť. |
| --- | --- |

(7)

V správe o stave Únie zo 14. septembra 2016 bola zdôraznená potreba investovať do mladých ľudí a bolo oznámené zriadenie Európskeho zboru solidarity s cieľom vytvoriť príležitosti pre mladých ľudí v celej Únii na to, aby mohli zmysluplným spôsobom prispievať k fungovaniu spoločnosti, prejavovať solidaritu a rozvíjať svoje zručnosti, čím sa im umožňuje získať nielen pracovnú skúsenosť, ale aj neoceniteľnú životnú skúsenosť.

| (8) | Komisia vo svojom oznámení zo 7. decembra 2016 s názvom „Európsky zbor solidarity“ zdôraznila potrebu posilniť základy solidárneho úsilia v celej Európe s cieľom poskytnúť mladým ľuďom väčšie a lepšie príležitosti na činnosti v oblasti solidarity v širokej škále oblastí a podporovať národných, regionálnych a miestnych aktérov v ich úsilí o zvládnutie rôznych výziev a kríz. Uvedeným oznámením sa začala prvá fáza Európskeho zboru solidarity, v ktorej sa mobilizovali zdroje v rámci rôznych programov Únie s cieľom ponúknuť mladým ľuďom v celej Únii príležitosti na dobrovoľnícku činnosť, stáže alebo pracovné príležitosti. |
| --- | --- |

(8)

Komisia vo svojom oznámení zo 7. decembra 2016 s názvom „Európsky zbor solidarity“ zdôraznila potrebu posilniť základy solidárneho úsilia v celej Európe s cieľom poskytnúť mladým ľuďom väčšie a lepšie príležitosti na činnosti v oblasti solidarity v širokej škále oblastí a podporovať národných, regionálnych a miestnych aktérov v ich úsilí o zvládnutie rôznych výziev a kríz. Uvedeným oznámením sa začala prvá fáza Európskeho zboru solidarity, v ktorej sa mobilizovali zdroje v rámci rôznych programov Únie s cieľom ponúknuť mladým ľuďom v celej Únii príležitosti na dobrovoľnícku činnosť, stáže alebo pracovné príležitosti.

| (9) | V kontexte tohto nariadenia sa solidarita chápe ako pocit individuálnej a kolektívnej zodpovednosti pre spoločné blaho, vyjadrený prostredníctvom konkrétnej činnosti. |
| --- | --- |

(9)

V kontexte tohto nariadenia sa solidarita chápe ako pocit individuálnej a kolektívnej zodpovednosti pre spoločné blaho, vyjadrený prostredníctvom konkrétnej činnosti.

| (10) | Dôležitým vyjadrením solidarity je prispievanie k pomoci osobám a komunitám mimo Únie, ktoré potrebujú humanitárnu pomoc, vychádzajúc zo základných zásad ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. |
| --- | --- |

(10)

Dôležitým vyjadrením solidarity je prispievanie k pomoci osobám a komunitám mimo Únie, ktoré potrebujú humanitárnu pomoc, vychádzajúc zo základných zásad ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti.

| (11) | Je potrebné ďalej rozvíjať solidaritu s obeťami kríz a katastrof v tretích krajinách a zvyšovať medzi občanmi Únie povedomie o humanitárnej pomoci a o dobrovoľníckej činnosti vo všeobecnosti, a ich viditeľnosť, ako o celoživotnej činnosti. |
| --- | --- |

(11)

Je potrebné ďalej rozvíjať solidaritu s obeťami kríz a katastrof v tretích krajinách a zvyšovať medzi občanmi Únie povedomie o humanitárnej pomoci a o dobrovoľníckej činnosti vo všeobecnosti, a ich viditeľnosť, ako o celoživotnej činnosti.

| (12) | Únia a členské štáty sa zaviazali vykonávať Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a jej ciele udržateľného rozvoja, a to v rámci vnútornej aj vonkajšej činnosti. |
| --- | --- |

(12)

Únia a členské štáty sa zaviazali vykonávať Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a jej ciele udržateľného rozvoja, a to v rámci vnútornej aj vonkajšej činnosti.

| (13) | Rada vo svojich záveroch z 19. mája 2017 o sfunkčnení prepojenia medzi humanitárnou oblasťou a rozvojom uznala potrebu posilniť odolnosť tým, že sa lepšie prepojí humanitárna pomoc s rozvojovou spoluprácou a naďalej sa budú posilňovať operačné prepojenia medzi komplementárnymi prístupmi humanitárnej pomoci, rozvojovej spolupráce a predchádzania konfliktom. |
| --- | --- |

(13)

Rada vo svojich záveroch z 19. mája 2017 o sfunkčnení prepojenia medzi humanitárnou oblasťou a rozvojom uznala potrebu posilniť odolnosť tým, že sa lepšie prepojí humanitárna pomoc s rozvojovou spoluprácou a naďalej sa budú posilňovať operačné prepojenia medzi komplementárnymi prístupmi humanitárnej pomoci, rozvojovej spolupráce a predchádzania konfliktom.

| (14) | Mladým ľuďom by sa mali poskytnúť ľahko dostupné a inkluzívne príležitosti na zapojenie sa do činností v oblasti solidarity, ktoré by im pomohli vyjadriť ich odhodlanie konať v prospech komunít a zároveň získať užitočné skúsenosti, poznatky, zručnosti a kompetencie potrebné pre ich osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj, čím by sa zlepšila ich zamestnateľnosť. Uvedenými činnosťami v oblasti solidarity by sa mala podporiť aj mobilita mladých dobrovoľníkov, medzikultúrne povedomie a medzikultúrny dialóg. |
| --- | --- |

(14)

Mladým ľuďom by sa mali poskytnúť ľahko dostupné a inkluzívne príležitosti na zapojenie sa do činností v oblasti solidarity, ktoré by im pomohli vyjadriť ich odhodlanie konať v prospech komunít a zároveň získať užitočné skúsenosti, poznatky, zručnosti a kompetencie potrebné pre ich osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj, čím by sa zlepšila ich zamestnateľnosť. Uvedenými činnosťami v oblasti solidarity by sa mala podporiť aj mobilita mladých dobrovoľníkov, medzikultúrne povedomie a medzikultúrny dialóg.

| (15) | Činnosti v oblasti solidarity ponúkané mladým ľuďom by mali umožniť konkrétne a prospešné príspevky mladých ľudí. Činnosti v oblasti solidarity by mali reagovať na neuspokojené spoločenské potreby a prispievať k posilňovaniu komunít a občianskej účasti. Činnosti v oblasti solidarity by mali mladým ľuďom ponúknuť príležitosť získať cenné poznatky, zručnosti a kompetencie. Činnosti v oblasti solidarity by mali byť pre mladých ľudí finančne dostupné a mali by sa vykonávať v bezpečnom a zdravom prostredí. |
| --- | --- |

(15)

Činnosti v oblasti solidarity ponúkané mladým ľuďom by mali umožniť konkrétne a prospešné príspevky mladých ľudí. Činnosti v oblasti solidarity by mali reagovať na neuspokojené spoločenské potreby a prispievať k posilňovaniu komunít a občianskej účasti. Činnosti v oblasti solidarity by mali mladým ľuďom ponúknuť príležitosť získať cenné poznatky, zručnosti a kompetencie. Činnosti v oblasti solidarity by mali byť pre mladých ľudí finančne dostupné a mali by sa vykonávať v bezpečnom a zdravom prostredí.

| (16) | Program Európsky zbor solidarity (ďalej len „program“) funguje ako jednotné kontaktné miesto pre činnosti v oblasti solidarity v celej Únii a mimo nej. Aby sa maximalizovala účinnosť financovania z prostriedkov Únie a vplyv programu, mala by sa Komisia usilovať o vytvorenie synergií medzi všetkými príslušnými programami koherentným spôsobom, ale bez toho, aby tieto synergie viedli k tomu, že sa finančné prostriedky použijú na plnenie iných cieľov, než sú stanovené v tomto nariadení. Mal by sa zabezpečiť súlad a komplementarita s ďalšími príslušnými politikami Únie, ako sú stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (5), a inými príslušnými programami Únie, najmä programom Erasmus+, zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 (6). Program stavia na silných stránkach a synergiách predchádzajúcich a existujúcich programov, najmä Európskej dobrovoľníckej služby, zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (7), a iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 (8). Mala by sa zabezpečiť aj komplementarita s existujúcimi sieťami na úrovni Únie relevantnými pre činnosti programu, ako je napríklad sieť Eurodesk. Okrem toho by sa mala zabezpečiť komplementarita medzi existujúcimi súvisiacimi systémami, najmä vnútroštátnymi systémami solidarity, ako sú systémy dobrovoľníckej činnosti, občianskych služieb a mobility pre mladých ľudí, a programom, a to s cieľom vzájomne zlepšiť a obohatiť dosah a kvalitu takýchto systémov a podľa vhodnosti stavať na osvedčených postupoch. Program by nemal nahrádzať podobné vnútroštátne systémy. Všetkým mladým ľuďom by sa mal zaručiť rovnaký prístup k vnútroštátnym činnostiam v oblasti solidarity. |
| --- | --- |

(16)

Program Európsky zbor solidarity (ďalej len „program“) funguje ako jednotné kontaktné miesto pre činnosti v oblasti solidarity v celej Únii a mimo nej. Aby sa maximalizovala účinnosť financovania z prostriedkov Únie a vplyv programu, mala by sa Komisia usilovať o vytvorenie synergií medzi všetkými príslušnými programami koherentným spôsobom, ale bez toho, aby tieto synergie viedli k tomu, že sa finančné prostriedky použijú na plnenie iných cieľov, než sú stanovené v tomto nariadení. Mal by sa zabezpečiť súlad a komplementarita s ďalšími príslušnými politikami Únie, ako sú stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (5), a inými príslušnými programami Únie, najmä programom Erasmus+, zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 (6). Program stavia na silných stránkach a synergiách predchádzajúcich a existujúcich programov, najmä Európskej dobrovoľníckej služby, zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (7), a iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 (8). Mala by sa zabezpečiť aj komplementarita s existujúcimi sieťami na úrovni Únie relevantnými pre činnosti programu, ako je napríklad sieť Eurodesk. Okrem toho by sa mala zabezpečiť komplementarita medzi existujúcimi súvisiacimi systémami, najmä vnútroštátnymi systémami solidarity, ako sú systémy dobrovoľníckej činnosti, občianskych služieb a mobility pre mladých ľudí, a programom, a to s cieľom vzájomne zlepšiť a obohatiť dosah a kvalitu takýchto systémov a podľa vhodnosti stavať na osvedčených postupoch. Program by nemal nahrádzať podobné vnútroštátne systémy. Všetkým mladým ľuďom by sa mal zaručiť rovnaký prístup k vnútroštátnym činnostiam v oblasti solidarity.

| (17) | S cieľom zosúladiť trvanie programu s trvaním viacročného finančného rámca na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 (ďalej len „VFR na roky 2021 – 2027“), stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (9), program by sa mal zriadiť na obdobie siedmich rokov. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zosúladiť trvanie programu s trvaním viacročného finančného rámca na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 (ďalej len „VFR na roky 2021 – 2027“), stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (9), program by sa mal zriadiť na obdobie siedmich rokov.

| (18) | Pokiaľ ide o výklad súvisiacich právnych aktov Únie, je vhodné, aby sa cezhraničná dobrovoľnícka činnosť aj dobrovoľnícka činnosť, ktorá sa naďalej podporuje podľa nariadenia (EÚ) č. 1288/2013, považovali za rovnocenné s dobrovoľníckou činnosťou vykonávanou v rámci Európskej dobrovoľníckej služby. |
| --- | --- |

(18)

Pokiaľ ide o výklad súvisiacich právnych aktov Únie, je vhodné, aby sa cezhraničná dobrovoľnícka činnosť aj dobrovoľnícka činnosť, ktorá sa naďalej podporuje podľa nariadenia (EÚ) č. 1288/2013, považovali za rovnocenné s dobrovoľníckou činnosťou vykonávanou v rámci Európskej dobrovoľníckej služby.

| (19) | Program je určený na otvorenie nových príležitostí pre mladých ľudí, aby mohli vykonávať dobrovoľnícku činnosť v oblastiach súvisiacich so solidaritou, ako aj vytvárať a rozvíjať projekty v oblasti solidarity z vlastnej iniciatívy. Uvedené príležitosti prispievajú k posilňovaniu osobného, vzdelávacieho, sociálneho, občianskeho a profesijného rozvoja mladých ľudí. Program by mal takisto poskytnúť účastníkom a zúčastneným organizáciám podporu na činnosti v oblasti vytvárania sietí a opatrenia na zabezpečenie kvality podporovaných činností a na zlepšenie potvrdzovania vzdelávacích výstupov účastníkov. Program sa preto zameriava aj na prispievanie k európskej spolupráci relevantnej pre mladých ľudí a k zvyšovaniu informovanosti o jej pozitívnom vplyve. Je vhodné, aby sa pri ponúkaných činnostiach v oblasti solidarity dodržiaval jasný a podrobný postup pre účastníkov a zúčastnené organizácie, pričom sa v ňom stanovia kroky všetkých fáz činností v oblasti solidarity. |
| --- | --- |

(19)

Program je určený na otvorenie nových príležitostí pre mladých ľudí, aby mohli vykonávať dobrovoľnícku činnosť v oblastiach súvisiacich so solidaritou, ako aj vytvárať a rozvíjať projekty v oblasti solidarity z vlastnej iniciatívy. Uvedené príležitosti prispievajú k posilňovaniu osobného, vzdelávacieho, sociálneho, občianskeho a profesijného rozvoja mladých ľudí. Program by mal takisto poskytnúť účastníkom a zúčastneným organizáciám podporu na činnosti v oblasti vytvárania sietí a opatrenia na zabezpečenie kvality podporovaných činností a na zlepšenie potvrdzovania vzdelávacích výstupov účastníkov. Program sa preto zameriava aj na prispievanie k európskej spolupráci relevantnej pre mladých ľudí a k zvyšovaniu informovanosti o jej pozitívnom vplyve. Je vhodné, aby sa pri ponúkaných činnostiach v oblasti solidarity dodržiaval jasný a podrobný postup pre účastníkov a zúčastnené organizácie, pričom sa v ňom stanovia kroky všetkých fáz činností v oblasti solidarity.

| (20) | Činnosti v oblasti solidarity by mali predstavovať možnú európsku pridanú hodnotu a mali by byť prospešné pre komunity a podporovať osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj účastníkov. Činnosti v oblasti solidarity by mali byť vytvárané v súvislosti s rôznymi oblasťami, ako je vzdelávanie a odborná príprava; práca s mládežou; zamestnanosť; rodová rovnosť; podnikanie, a najmä sociálne podnikanie; občianstvo a demokratická angažovanosť; medzikultúrne povedomie a medzikultúrny dialóg; sociálne začlenenie; začlenenie osôb so zdravotným postihnutím; životné prostredie a ochrana prírody; opatrenia v oblasti klímy; predchádzanie katastrofám, pripravenosť a obnova; poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; potravinová a nepotravinová pomoc; zdravie a dobré životné podmienky; kultúra vrátane kultúrneho dedičstva; tvorivosť; telesná výchova a šport; sociálna pomoc a zabezpečenie; prijímanie a integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín s prihliadnutím na výzvy, ktorým čelia ľudia s prisťahovaleckým pôvodom; územná spolupráca a súdržnosť; a cezhraničná spolupráca. Činnosti v oblasti solidarity by mali zahŕňať solídny rozmer vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom príslušných činností, ktoré sa ponúkajú účastníkom pred vykonávaním činnosti v oblasti solidarity, počas nej a po jej skončení. |
| --- | --- |

(20)

Činnosti v oblasti solidarity by mali predstavovať možnú európsku pridanú hodnotu a mali by byť prospešné pre komunity a podporovať osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj účastníkov. Činnosti v oblasti solidarity by mali byť vytvárané v súvislosti s rôznymi oblasťami, ako je vzdelávanie a odborná príprava; práca s mládežou; zamestnanosť; rodová rovnosť; podnikanie, a najmä sociálne podnikanie; občianstvo a demokratická angažovanosť; medzikultúrne povedomie a medzikultúrny dialóg; sociálne začlenenie; začlenenie osôb so zdravotným postihnutím; životné prostredie a ochrana prírody; opatrenia v oblasti klímy; predchádzanie katastrofám, pripravenosť a obnova; poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; potravinová a nepotravinová pomoc; zdravie a dobré životné podmienky; kultúra vrátane kultúrneho dedičstva; tvorivosť; telesná výchova a šport; sociálna pomoc a zabezpečenie; prijímanie a integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín s prihliadnutím na výzvy, ktorým čelia ľudia s prisťahovaleckým pôvodom; územná spolupráca a súdržnosť; a cezhraničná spolupráca. Činnosti v oblasti solidarity by mali zahŕňať solídny rozmer vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom príslušných činností, ktoré sa ponúkajú účastníkom pred vykonávaním činnosti v oblasti solidarity, počas nej a po jej skončení.

| (21) | Dobrovoľnícka činnosť v rámci Únie aj mimo nej je zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a posilňuje osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj, aktívne občianstvo, občiansku účasť a zamestnateľnosť mladých ľudí. Dobrovoľnícka činnosť by nemala mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, a nemala by sa považovať za jeho náhradu. Komisia a členské štáty by mali spolupracovať, pokiaľ ide o politiky v oblasti dobrovoľníckej činnosti mládeže, pomocou otvorenej metódy koordinácie. |
| --- | --- |

(21)

Dobrovoľnícka činnosť v rámci Únie aj mimo nej je zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a posilňuje osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj, aktívne občianstvo, občiansku účasť a zamestnateľnosť mladých ľudí. Dobrovoľnícka činnosť by nemala mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, a nemala by sa považovať za jeho náhradu. Komisia a členské štáty by mali spolupracovať, pokiaľ ide o politiky v oblasti dobrovoľníckej činnosti mládeže, pomocou otvorenej metódy koordinácie.

| (22) | Iniciatívny duch mladých ľudí je dôležitým prínosom pre spoločnosť a trh práce. Programom sa prispieva k posilňovaniu tohto iniciatívneho ducha tak, že mladým ľuďom ponúka príležitosť, aby navrhli a realizovali svoje vlastné projekty v oblasti solidarity s cieľom riešiť konkrétne problémy v prospech ich miestnych komunít. Projekty v oblasti solidarity predstavujú príležitosť na realizáciu nápadov týkajúcich sa spoločných problémov a ich inovačných riešení na základe prístupu zdola nahor a podporujú mladých ľudí, aby sa sami stali hybnou silou akcií v oblasti solidarity. Projekty v oblasti solidarity slúžia aj ako odrazový mostík umožňujúci ďalšie zapojenie do činností v oblasti solidarity a predstavujú prvý krok smerom k nabádaniu účastníkov k tomu, aby vykonávali samostatnú zárobkovú činnosť a boli naďalej aktívnymi občanmi ako dobrovoľníci, stážisti alebo zamestnanci v združeniach, mimovládnych organizáciách alebo iných subjektoch pôsobiacich v oblasti solidarity a neziskovom či mládežníckom sektore. |
| --- | --- |

(22)

Iniciatívny duch mladých ľudí je dôležitým prínosom pre spoločnosť a trh práce. Programom sa prispieva k posilňovaniu tohto iniciatívneho ducha tak, že mladým ľuďom ponúka príležitosť, aby navrhli a realizovali svoje vlastné projekty v oblasti solidarity s cieľom riešiť konkrétne problémy v prospech ich miestnych komunít. Projekty v oblasti solidarity predstavujú príležitosť na realizáciu nápadov týkajúcich sa spoločných problémov a ich inovačných riešení na základe prístupu zdola nahor a podporujú mladých ľudí, aby sa sami stali hybnou silou akcií v oblasti solidarity. Projekty v oblasti solidarity slúžia aj ako odrazový mostík umožňujúci ďalšie zapojenie do činností v oblasti solidarity a predstavujú prvý krok smerom k nabádaniu účastníkov k tomu, aby vykonávali samostatnú zárobkovú činnosť a boli naďalej aktívnymi občanmi ako dobrovoľníci, stážisti alebo zamestnanci v združeniach, mimovládnych organizáciách alebo iných subjektoch pôsobiacich v oblasti solidarity a neziskovom či mládežníckom sektore.

| (23) | Účastníci na dobrovoľníckej činnosti (ďalej len „dobrovoľníci“) môžu prispieť k zvýšeniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc, ktorá vychádza z potrieb a zásad, a môžu prispieť k zvýšeniu účinnosti humanitárneho sektora pod podmienkou, že sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie, aby sa zaručilo, že budú mať potrebné odborné zručnosti a kompetencie pomôcť ľuďom v núdzi čo najúčinnejšie, a za predpokladu, že sa im na mieste vykonávania poskytne vhodná podpora a zabezpečí sa vhodný dohľad. Vysokokvalifikovaní, dobre vyškolení a skúsení inštruktori, mentori a experti preto zohrávajú dôležitú úlohu pri prispievaní k účinnosti humanitárnej reakcie na mieste, ako aj pri podpore poskytovanej dobrovoľníkom v rámci dobrovoľníckej činnosti. Takíto inštruktori, mentori a experti sa môžu zapojiť do dobrovoľníckej činnosti s cieľom usmerňovať a sprevádzať dobrovoľníkov a pomáhať podporovať rozvoj a budovanie kapacít dobrovoľníckej činnosti, čím sa posilnia miestne siete a komunity. Osobitná pozornosť by sa mala venovať schopnosti hostiteľských organizácií v tretích krajinách a potrebe začleniť dobrovoľnícku činnosť do miestneho kontextu a uľahčiť interakciu dobrovoľníkov s miestnymi humanitárnymi aktérmi, hostiteľskou komunitou a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(23)

Účastníci na dobrovoľníckej činnosti (ďalej len „dobrovoľníci“) môžu prispieť k zvýšeniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc, ktorá vychádza z potrieb a zásad, a môžu prispieť k zvýšeniu účinnosti humanitárneho sektora pod podmienkou, že sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie, aby sa zaručilo, že budú mať potrebné odborné zručnosti a kompetencie pomôcť ľuďom v núdzi čo najúčinnejšie, a za predpokladu, že sa im na mieste vykonávania poskytne vhodná podpora a zabezpečí sa vhodný dohľad. Vysokokvalifikovaní, dobre vyškolení a skúsení inštruktori, mentori a experti preto zohrávajú dôležitú úlohu pri prispievaní k účinnosti humanitárnej reakcie na mieste, ako aj pri podpore poskytovanej dobrovoľníkom v rámci dobrovoľníckej činnosti. Takíto inštruktori, mentori a experti sa môžu zapojiť do dobrovoľníckej činnosti s cieľom usmerňovať a sprevádzať dobrovoľníkov a pomáhať podporovať rozvoj a budovanie kapacít dobrovoľníckej činnosti, čím sa posilnia miestne siete a komunity. Osobitná pozornosť by sa mala venovať schopnosti hostiteľských organizácií v tretích krajinách a potrebe začleniť dobrovoľnícku činnosť do miestneho kontextu a uľahčiť interakciu dobrovoľníkov s miestnymi humanitárnymi aktérmi, hostiteľskou komunitou a občianskou spoločnosťou.

| (24) | Je dôležité, aby účastníci a zúčastnené organizácie mali pocit, že patria do spoločenstva jednotlivcov a subjektov odhodlaných posilňovať solidaritu v celej Európe. Zúčastnené organizácie zároveň potrebujú podporu, aby sa posilnila ich schopnosť ponúkať kvalitné činnosti v oblasti solidarity čoraz väčšiemu počtu účastníkov. Programom by sa mali podporovať činnosti v oblasti vytvárania sietí, ktoré sú zamerané na zvýšenie angažovanosti účastníkov a zúčastnených organizácií v takejto komunite, na posilnenie ducha programu a na podporu výmeny užitočných postupov a skúseností. Činnosti v oblasti vytvárania sietí by mali prispievať k zvyšovaniu informovanosti o programe medzi verejnými a súkromnými aktérmi a k uľahčovaniu získavania spätnej väzby o vykonávaní programu od účastníkov a zúčastnených organizácií. |
| --- | --- |

(24)

Je dôležité, aby účastníci a zúčastnené organizácie mali pocit, že patria do spoločenstva jednotlivcov a subjektov odhodlaných posilňovať solidaritu v celej Európe. Zúčastnené organizácie zároveň potrebujú podporu, aby sa posilnila ich schopnosť ponúkať kvalitné činnosti v oblasti solidarity čoraz väčšiemu počtu účastníkov. Programom by sa mali podporovať činnosti v oblasti vytvárania sietí, ktoré sú zamerané na zvýšenie angažovanosti účastníkov a zúčastnených organizácií v takejto komunite, na posilnenie ducha programu a na podporu výmeny užitočných postupov a skúseností. Činnosti v oblasti vytvárania sietí by mali prispievať k zvyšovaniu informovanosti o programe medzi verejnými a súkromnými aktérmi a k uľahčovaniu získavania spätnej väzby o vykonávaní programu od účastníkov a zúčastnených organizácií.

| (25) | Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu kvality činností v oblasti solidarity a príležitostí ponúkaných v rámci programu, a to najmä poskytovaním odbornej prípravy online a offline a jazykovej a administratívnej podpory účastníkom pred vykonaním dotknutej činnosti v oblasti solidarity, počas nej a po nej, ako aj poistenia vrátane poistenia pre prípad úrazu, choroby a zodpovednosti za škodu. Malo by sa zabezpečiť potvrdenie znalostí, zručností a kompetencií získaných účastníkmi prostredníctvom ich skúsenosti v rámci programu. Prvoradá je naďalej bezpečnosť a ochrana účastníkov, zúčastnených organizácií a zamýšľaných prijímateľov. Takáto bezpečnosť a ochrana by mala zahŕňať primerané požiadavky na previerku účastníkov pracujúcich so zraniteľnými skupinami v súlade s príslušným vnútroštátnym právom. Všetky činnosti v oblasti solidarity by mali byť v súlade so zásadou „nespôsobovať škodu“ a mali by sa vykonávať s náležitým ohľadom na vplyv nepredvídaných okolností, ako sú environmentálne krízy, konflikty alebo pandémie. Dobrovoľníci by sa nemali vysielať na operácie, ktoré sa uskutočňujú v oblastiach medzinárodných a vnútroštátnych ozbrojených konfliktov, ani do zariadení, ktoré sú v rozpore s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv. |
| --- | --- |

(25)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu kvality činností v oblasti solidarity a príležitostí ponúkaných v rámci programu, a to najmä poskytovaním odbornej prípravy online a offline a jazykovej a administratívnej podpory účastníkom pred vykonaním dotknutej činnosti v oblasti solidarity, počas nej a po nej, ako aj poistenia vrátane poistenia pre prípad úrazu, choroby a zodpovednosti za škodu. Malo by sa zabezpečiť potvrdenie znalostí, zručností a kompetencií získaných účastníkmi prostredníctvom ich skúsenosti v rámci programu. Prvoradá je naďalej bezpečnosť a ochrana účastníkov, zúčastnených organizácií a zamýšľaných prijímateľov. Takáto bezpečnosť a ochrana by mala zahŕňať primerané požiadavky na previerku účastníkov pracujúcich so zraniteľnými skupinami v súlade s príslušným vnútroštátnym právom. Všetky činnosti v oblasti solidarity by mali byť v súlade so zásadou „nespôsobovať škodu“ a mali by sa vykonávať s náležitým ohľadom na vplyv nepredvídaných okolností, ako sú environmentálne krízy, konflikty alebo pandémie. Dobrovoľníci by sa nemali vysielať na operácie, ktoré sa uskutočňujú v oblastiach medzinárodných a vnútroštátnych ozbrojených konfliktov, ani do zariadení, ktoré sú v rozpore s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv.

| (26) | Program by mal dodržiavať zásady stanovené v usmerneniach EÚ pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa z roku 2017 a v článku 9 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

(26)

Program by mal dodržiavať zásady stanovené v usmerneniach EÚ pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa z roku 2017 a v článku 9 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

| (27) | V záujme zaručenia, aby činnosti programu mali vplyv na osobný, vzdelávací, sociálny, kultúrny, občiansky a profesijný rozvoj účastníkov, by sa znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré predstavujú vzdelávacie výstupy danej činnosti, mali náležite identifikovať a zdokumentovať. Na tento účel by sa malo na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni podporovať využívanie účinných nástrojov na uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ako sú napríklad Youthpass a Europass, a to podľa potreby v súlade s vnútroštátnymi podmienkami a osobitosťami, ako sa uvádza v odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 (10), |
| --- | --- |

(27)

V záujme zaručenia, aby činnosti programu mali vplyv na osobný, vzdelávací, sociálny, kultúrny, občiansky a profesijný rozvoj účastníkov, by sa znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré predstavujú vzdelávacie výstupy danej činnosti, mali náležite identifikovať a zdokumentovať. Na tento účel by sa malo na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni podporovať využívanie účinných nástrojov na uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ako sú napríklad Youthpass a Europass, a to podľa potreby v súlade s vnútroštátnymi podmienkami a osobitosťami, ako sa uvádza v odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 (10),

| (28) | Komisia a národné agentúry by tiež mali podporovať bývalých účastníkov, aby sa podelili o svoje skúsenosti prostredníctvom mládežníckych sietí, vzdelávacích zariadení a workshopov v úlohe ambasádorov alebo členov siete. Bývalí účastníci by takisto mohli prispievať k odbornej príprave účastníkov. |
| --- | --- |

(28)

Komisia a národné agentúry by tiež mali podporovať bývalých účastníkov, aby sa podelili o svoje skúsenosti prostredníctvom mládežníckych sietí, vzdelávacích zariadení a workshopov v úlohe ambasádorov alebo členov siete. Bývalí účastníci by takisto mohli prispievať k odbornej príprave účastníkov.

| (29) | Značkou kvality by sa malo zabezpečiť dodržiavanie zásad a požiadaviek programu zo strany zúčastnených organizácií, pokiaľ ide o ich práva a povinnosti počas všetkých fáz skúsenosti v oblasti solidarity. |
| --- | --- |

(29)

Značkou kvality by sa malo zabezpečiť dodržiavanie zásad a požiadaviek programu zo strany zúčastnených organizácií, pokiaľ ide o ich práva a povinnosti počas všetkých fáz skúsenosti v oblasti solidarity.

| (30) | Každému subjektu, ktorý sa chce zapojiť do programu, by sa mala udeliť značka kvality za predpokladu, že spĺňa príslušné podmienky. Vykonávacie orgány programu by mali postup vedúci k udeleniu značky kvality vykonávať nepretržite. Vykonávacie orgány programu by mali pravidelne prehodnocovať, či subjekty naďalej spĺňajú podmienky, ktoré viedli k udeleniu ich značiek kvality. Značka kvality by sa mala odňať, ak sa v rámci kontrol vykonaných vykonávacími orgánmi programu zistí, že daný subjekt už nespĺňa uvedené podmienky. Administratívny proces pre udelenie značky kvality by sa mal obmedziť na minimum, aby sa zabránilo odrádzaniu menších organizácií. |
| --- | --- |

(30)

Každému subjektu, ktorý sa chce zapojiť do programu, by sa mala udeliť značka kvality za predpokladu, že spĺňa príslušné podmienky. Vykonávacie orgány programu by mali postup vedúci k udeleniu značky kvality vykonávať nepretržite. Vykonávacie orgány programu by mali pravidelne prehodnocovať, či subjekty naďalej spĺňajú podmienky, ktoré viedli k udeleniu ich značiek kvality. Značka kvality by sa mala odňať, ak sa v rámci kontrol vykonaných vykonávacími orgánmi programu zistí, že daný subjekt už nespĺňa uvedené podmienky. Administratívny proces pre udelenie značky kvality by sa mal obmedziť na minimum, aby sa zabránilo odrádzaniu menších organizácií.

| (31) | Subjekt, ktorý chce požiadať o finančné prostriedky, aby mohol ponúkať činnosti v oblasti solidarity v rámci programu, by mal najprv bezpodmienečne disponovať značkou kvality. Takáto podmienka by sa nemala vzťahovať na fyzické osoby, ktoré sa v mene neformálnej skupiny účastníkov uchádzajú o finančnú podporu na svoje projekty v oblasti solidarity. Získanie značky kvality by však automaticky nemalo viesť k financovaniu v rámci programu. |
| --- | --- |

(31)

Subjekt, ktorý chce požiadať o finančné prostriedky, aby mohol ponúkať činnosti v oblasti solidarity v rámci programu, by mal najprv bezpodmienečne disponovať značkou kvality. Takáto podmienka by sa nemala vzťahovať na fyzické osoby, ktoré sa v mene neformálnej skupiny účastníkov uchádzajú o finančnú podporu na svoje projekty v oblasti solidarity. Získanie značky kvality by však automaticky nemalo viesť k financovaniu v rámci programu.

| (32) | Vo všeobecnosti by sa mali žiadosti o grant podávať národnej agentúre krajiny, v ktorej má zúčastnená organizácia sídlo. Žiadosti o grant na činnosti s celoúnijným alebo medzinárodným rozmerom vrátane činností v oblasti solidarity tímov dobrovoľníkov v prioritných oblastiach identifikovaných na úrovni Únie a na činnosti v oblasti solidarity na podporu operácií humanitárnej pomoci v tretích krajinách sa môžu v prípade potreby riadiť centrálne. |
| --- | --- |

(32)

Vo všeobecnosti by sa mali žiadosti o grant podávať národnej agentúre krajiny, v ktorej má zúčastnená organizácia sídlo. Žiadosti o grant na činnosti s celoúnijným alebo medzinárodným rozmerom vrátane činností v oblasti solidarity tímov dobrovoľníkov v prioritných oblastiach identifikovaných na úrovni Únie a na činnosti v oblasti solidarity na podporu operácií humanitárnej pomoci v tretích krajinách sa môžu v prípade potreby riadiť centrálne.

| (33) | Zúčastnené organizácie môžu v rámci programu vykonávať viaceré funkcie. Vo funkcii hostiteľov by zúčastnené organizácie mali vykonávať činnosti súvisiace s prijímaním účastníkov, a to v prípade potreby vrátane organizovania činností a poskytovania usmernení a podpory účastníkom počas činnosti v oblasti solidarity. V podpornej funkcii by mali vykonávať činnosti súvisiace s vysielaním účastníkov ako aj s prípravou účastníkov pred začatím činnosti v oblasti solidarity a usmernením počas nej a po jej skončení, vrátane odbornej prípravy účastníkov a ich nasmerovania na miestne organizácie po vykonaní činnosti v oblasti solidarity, aby sa zvýšil počet príležitostí na ďalšie skúsenosti v oblasti solidarity. Značka kvality by mala odrážať skutočnosť, že osobitné požiadavky sú rôzne v závislosti od typu poskytovanej činnosti v oblasti solidarity a certifikuje, že organizácia je schopná zabezpečiť kvalitu činností v oblasti solidarity počas všetkých fáz danej skúsenosti v oblasti solidarity v súlade so zásadami a cieľmi programu. Každý subjekt, ktorý zásadne zmení svoje činnosti, by o tom mal informovať príslušný vykonávací orgán programu, ktorý môže prehodnotiť, či daný subjekt naďalej spĺňa podmienky, ktoré viedli k udeleniu značku kvality. |
| --- | --- |

(33)

Zúčastnené organizácie môžu v rámci programu vykonávať viaceré funkcie. Vo funkcii hostiteľov by zúčastnené organizácie mali vykonávať činnosti súvisiace s prijímaním účastníkov, a to v prípade potreby vrátane organizovania činností a poskytovania usmernení a podpory účastníkom počas činnosti v oblasti solidarity. V podpornej funkcii by mali vykonávať činnosti súvisiace s vysielaním účastníkov ako aj s prípravou účastníkov pred začatím činnosti v oblasti solidarity a usmernením počas nej a po jej skončení, vrátane odbornej prípravy účastníkov a ich nasmerovania na miestne organizácie po vykonaní činnosti v oblasti solidarity, aby sa zvýšil počet príležitostí na ďalšie skúsenosti v oblasti solidarity. Značka kvality by mala odrážať skutočnosť, že osobitné požiadavky sú rôzne v závislosti od typu poskytovanej činnosti v oblasti solidarity a certifikuje, že organizácia je schopná zabezpečiť kvalitu činností v oblasti solidarity počas všetkých fáz danej skúsenosti v oblasti solidarity v súlade so zásadami a cieľmi programu. Každý subjekt, ktorý zásadne zmení svoje činnosti, by o tom mal informovať príslušný vykonávací orgán programu, ktorý môže prehodnotiť, či daný subjekt naďalej spĺňa podmienky, ktoré viedli k udeleniu značku kvality.

| (34) | Na podporu činností v oblasti solidarity medzi mladými ľuďmi by zúčastnenými organizáciami mohli byť verejné alebo súkromné subjekty alebo medzinárodné organizácie, či už neziskové alebo ziskové, a mohli by zahŕňať mládežnícke organizácie, náboženské inštitúcie, charitatívne združenia, sekulárne humanistické organizácie, mimovládne organizácie alebo iné subjekty z občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(34)

Na podporu činností v oblasti solidarity medzi mladými ľuďmi by zúčastnenými organizáciami mohli byť verejné alebo súkromné subjekty alebo medzinárodné organizácie, či už neziskové alebo ziskové, a mohli by zahŕňať mládežnícke organizácie, náboženské inštitúcie, charitatívne združenia, sekulárne humanistické organizácie, mimovládne organizácie alebo iné subjekty z občianskej spoločnosti.

| (35) | Malo by sa uľahčiť rozširovanie projektov programu. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom pomôcť realizátorom projektov programu uchádzať sa o granty alebo rozvíjať synergie prostredníctvom podpory z európskych štrukturálnych a investičných fondov a programov Únie týkajúcich sa migrácie, bezpečnosti, spravodlivosti a občianstva, zdravia a kultúry. |
| --- | --- |

(35)

Malo by sa uľahčiť rozširovanie projektov programu. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom pomôcť realizátorom projektov programu uchádzať sa o granty alebo rozvíjať synergie prostredníctvom podpory z európskych štrukturálnych a investičných fondov a programov Únie týkajúcich sa migrácie, bezpečnosti, spravodlivosti a občianstva, zdravia a kultúry.

| (36) | Vykonávacím orgánom programu, zúčastneným organizáciám a účastníkom by mali pomáhať asistenčné centrá Európskeho zboru solidarity s cieľom zvýšiť kvalitu vykonávania činností programu a zlepšiť identifikáciu a potvrdzovanie kompetencií nadobudnutých prostredníctvom týchto činností, a to aj vydávaním Youthpassu. |
| --- | --- |

(36)

Vykonávacím orgánom programu, zúčastneným organizáciám a účastníkom by mali pomáhať asistenčné centrá Európskeho zboru solidarity s cieľom zvýšiť kvalitu vykonávania činností programu a zlepšiť identifikáciu a potvrdzovanie kompetencií nadobudnutých prostredníctvom týchto činností, a to aj vydávaním Youthpassu.

| (37) | Portál Európskeho zboru solidarity by sa mal neustále rozvíjať s cieľom zabezpečiť ľahký prístup k programu v súlade s normami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (11) a poskytovať jednotné kontaktné miesto pre jednotlivcov a organizácie, ktoré prejavia záujem, okrem iného pokiaľ ide o registráciu, identifikáciu a prepájanie profilov a príležitostí, vytváranie sietí a virtuálne výmeny, online odbornú prípravu, jazykovú podporu a podporu po vykonaní činnosti a ďalšie užitočné funkcie, ktoré sa môžu zaviesť v budúcnosti. |
| --- | --- |

(37)

Portál Európskeho zboru solidarity by sa mal neustále rozvíjať s cieľom zabezpečiť ľahký prístup k programu v súlade s normami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (11) a poskytovať jednotné kontaktné miesto pre jednotlivcov a organizácie, ktoré prejavia záujem, okrem iného pokiaľ ide o registráciu, identifikáciu a prepájanie profilov a príležitostí, vytváranie sietí a virtuálne výmeny, online odbornú prípravu, jazykovú podporu a podporu po vykonaní činnosti a ďalšie užitočné funkcie, ktoré sa môžu zaviesť v budúcnosti.

| (38) | Portál Európskeho zboru solidarity by sa mal ďalej rozvíjať, pričom by sa mal zohľadňovať európsky rámec interoperability, stanovený v oznámení Komisie z 23. marca 2017 s názvom „Európsky rámec interoperability – stratégia vykonávania“, ktorý poskytuje osobitné usmernenia o tom, ako zriadiť interoperabilné verejné digitálne služby, a ktorý sa v členských štátoch a ďalších krajinách, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, implementuje prostredníctvom vnútroštátnych rámcov interoperability. Európsky rámec interoperability ponúka verejným správam 47 konkrétnych odporúčaní o tom, ako zlepšiť riadenie ich činností interoperability, nadviazať vzťahy medzi organizáciami, zefektívniť procesy, ktoré podporujú komplexné digitálne služby („end-to-end“), a zabezpečiť, aby súčasné a nové právne predpisy neohrozili úsilie v oblasti interoperability. |
| --- | --- |

(38)

Portál Európskeho zboru solidarity by sa mal ďalej rozvíjať, pričom by sa mal zohľadňovať európsky rámec interoperability, stanovený v oznámení Komisie z 23. marca 2017 s názvom „Európsky rámec interoperability – stratégia vykonávania“, ktorý poskytuje osobitné usmernenia o tom, ako zriadiť interoperabilné verejné digitálne služby, a ktorý sa v členských štátoch a ďalších krajinách, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, implementuje prostredníctvom vnútroštátnych rámcov interoperability. Európsky rámec interoperability ponúka verejným správam 47 konkrétnych odporúčaní o tom, ako zlepšiť riadenie ich činností interoperability, nadviazať vzťahy medzi organizáciami, zefektívniť procesy, ktoré podporujú komplexné digitálne služby („end-to-end“), a zabezpečiť, aby súčasné a nové právne predpisy neohrozili úsilie v oblasti interoperability.

| (39) | Na tento program sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (12) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Nariadenie o rozpočtových pravidlách stanovuje pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie výdavkov externých expertov. |
| --- | --- |

(39)

Na tento program sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (12) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Nariadenie o rozpočtových pravidlách stanovuje pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie výdavkov externých expertov.

| (40) | V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (14), (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a (EÚ) 2017/1939 (16) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (17). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
| --- | --- |

(40)

V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (14), (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a (EÚ) 2017/1939 (16) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (17). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

| (41) | Program sa zameriava na mladých ľudí vo veku 18 až 30 rokov. Za účelom účasti na činnostiach ponúkaných programom by sa malo od takýchto mladých ľudí vyžadovať, aby sa najprv registrovali na portáli Európskeho zboru solidarity. |
| --- | --- |

(41)

Program sa zameriava na mladých ľudí vo veku 18 až 30 rokov. Za účelom účasti na činnostiach ponúkaných programom by sa malo od takýchto mladých ľudí vyžadovať, aby sa najprv registrovali na portáli Európskeho zboru solidarity.

| (42) | Vzhľadom na osobitné výzvy spojené s humanitárnou činnosťou by účastníci dobrovoľníckej činnosti zameranej na podporu operácií humanitárnej pomoci mali mať aspoň 18 rokov a nemali by mať viac ako 35 rokov. |
| --- | --- |

(42)

Vzhľadom na osobitné výzvy spojené s humanitárnou činnosťou by účastníci dobrovoľníckej činnosti zameranej na podporu operácií humanitárnej pomoci mali mať aspoň 18 rokov a nemali by mať viac ako 35 rokov.

| (43) | Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby činnosti v oblasti solidarity boli prístupné všetkým mladým ľuďom, a najmä mladým ľuďom s nedostatkom príležitostí. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom podporovať sociálne začleňovanie a najmä účasť znevýhodnených mladých ľudí, a to vrátane poskytovania primeraných prispôsobení, aby sa umožnilo osobám so zdravotným postihnutím účinne sa zapojiť do činností v oblasti solidarity na rovnakom základe s ostatnými v súlade s článkom 27 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a v súlade so smernicou Rady 2000/78/ES (18). Takéto osobitné opatrenia by mali zohľadniť obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti mnohých vidieckych oblastí, najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín a území a chudoby niektorých prímestských oblastí. Podobne by sa členské štáty, zámorské krajiny a územia a tretie krajiny pridružené k programu mali usilovať prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok riadneho fungovania programu. Uvedenými opatreniami by sa mali podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešiť administratívne otázky, v dôsledku ktorých vznikajú ťažkosti pri získavaní víz a povolení na pobyt a, v prípade cezhraničných činností v rámci Únie, pri získavaní európskeho preukazu zdravotného poistenia. |
| --- | --- |

(43)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby činnosti v oblasti solidarity boli prístupné všetkým mladým ľuďom, a najmä mladým ľuďom s nedostatkom príležitostí. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom podporovať sociálne začleňovanie a najmä účasť znevýhodnených mladých ľudí, a to vrátane poskytovania primeraných prispôsobení, aby sa umožnilo osobám so zdravotným postihnutím účinne sa zapojiť do činností v oblasti solidarity na rovnakom základe s ostatnými v súlade s článkom 27 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a v súlade so smernicou Rady 2000/78/ES (18). Takéto osobitné opatrenia by mali zohľadniť obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti mnohých vidieckych oblastí, najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín a území a chudoby niektorých prímestských oblastí. Podobne by sa členské štáty, zámorské krajiny a územia a tretie krajiny pridružené k programu mali usilovať prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok riadneho fungovania programu. Uvedenými opatreniami by sa mali podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešiť administratívne otázky, v dôsledku ktorých vznikajú ťažkosti pri získavaní víz a povolení na pobyt a, v prípade cezhraničných činností v rámci Únie, pri získavaní európskeho preukazu zdravotného poistenia.

| (44) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by mal tento program prispievať k zohľadňovaniu opatrení v oblasti klímy a k dosahovaniu všeobecného cieľa, aby sa klimatické ciele podporovali 30 % rozpočtových výdavkov Únie. V súlade s Európskou zelenou dohodou ako koncepciou udržateľného rastu by sa pri akciách podľa tohto nariadenia mala rešpektovať zásada „nespôsobiť škodu“ bez toho, aby sa zmenil základný charakter programu. Počas vykonávania programu by sa príslušné akcie mali určiť a zaviesť a opätovne posúdiť v kontexte príslušných postupov hodnotenia a preskúmania. Je tiež vhodné merať príslušné akcie, ktoré prispievajú k plneniu cieľov v oblasti klímy vrátane tých, ktoré sú určené na zníženie vplyvu programu na životné prostredie. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by mal tento program prispievať k zohľadňovaniu opatrení v oblasti klímy a k dosahovaniu všeobecného cieľa, aby sa klimatické ciele podporovali 30 % rozpočtových výdavkov Únie. V súlade s Európskou zelenou dohodou ako koncepciou udržateľného rastu by sa pri akciách podľa tohto nariadenia mala rešpektovať zásada „nespôsobiť škodu“ bez toho, aby sa zmenil základný charakter programu. Počas vykonávania programu by sa príslušné akcie mali určiť a zaviesť a opätovne posúdiť v kontexte príslušných postupov hodnotenia a preskúmania. Je tiež vhodné merať príslušné akcie, ktoré prispievajú k plneniu cieľov v oblasti klímy vrátane tých, ktoré sú určené na zníženie vplyvu programu na životné prostredie.

| (45) | Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie programu, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (19) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(45)

Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie programu, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (19) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.

| (46) | Druhy financovania a spôsoby plnenia podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti dosiahnuť špecifické ciele akcií a prinášať výsledky, najmä s prihliadnutím na náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. Pri uvedenom výbere v súvislosti s grantmi by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a stupníc jednotkových nákladov. |
| --- | --- |

(46)

Druhy financovania a spôsoby plnenia podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti dosiahnuť špecifické ciele akcií a prinášať výsledky, najmä s prihliadnutím na náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. Pri uvedenom výbere v súvislosti s grantmi by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a stupníc jednotkových nákladov.

| (47) | Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, sa môžu zapojiť do programov Únie v rámci spolupráce zriadenej podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore (20), ktorá umožňuje vykonávanie týchto programov na základe rozhodnutia prijatého podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zapojiť aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie vyžadujúce od tretích krajín, aby udelili potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. Plná účasť tretích krajín na programe by mala podliehať podmienkam stanoveným v osobitných dohodách, ktoré sa vzťahujú na účasť príslušnej tretej krajiny na programe. Z plnej účasti okrem toho vyplýva povinnosť zriadiť národnú agentúru a riadiť niektoré akcie programu v rámci nepriameho riadenia. Právne subjekty z tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu, by mali mať možnosť zúčastňovať sa na niektorých akciách programu vymedzených v pracovných programoch a výzvach na predkladanie návrhov, ktorú uverejnila Komisia. Pri vykonávaní programu by sa mohli zohľadniť aj konkrétne dojednania týkajúce sa účasti právnych subjektov z Andorry, Lichtenštajnska, Monaka, San Marína a Svätej stolice. |
| --- | --- |

(47)

Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, sa môžu zapojiť do programov Únie v rámci spolupráce zriadenej podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore (20), ktorá umožňuje vykonávanie týchto programov na základe rozhodnutia prijatého podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zapojiť aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie vyžadujúce od tretích krajín, aby udelili potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. Plná účasť tretích krajín na programe by mala podliehať podmienkam stanoveným v osobitných dohodách, ktoré sa vzťahujú na účasť príslušnej tretej krajiny na programe. Z plnej účasti okrem toho vyplýva povinnosť zriadiť národnú agentúru a riadiť niektoré akcie programu v rámci nepriameho riadenia. Právne subjekty z tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu, by mali mať možnosť zúčastňovať sa na niektorých akciách programu vymedzených v pracovných programoch a výzvach na predkladanie návrhov, ktorú uverejnila Komisia. Pri vykonávaní programu by sa mohli zohľadniť aj konkrétne dojednania týkajúce sa účasti právnych subjektov z Andorry, Lichtenštajnska, Monaka, San Marína a Svätej stolice.

| (48) | S cieľom maximalizovať vplyv programu by sa mali prijať ustanovenia, ktoré členským štátom a tretím krajinám pridruženým k programu a ďalším programom Únie umožnia sprístupniť dodatočné financovanie v súlade s pravidlami programu. |
| --- | --- |

(48)

S cieľom maximalizovať vplyv programu by sa mali prijať ustanovenia, ktoré členským štátom a tretím krajinám pridruženým k programu a ďalším programom Únie umožnia sprístupniť dodatočné financovanie v súlade s pravidlami programu.

| (49) | Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (21) sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach oprávnené získať financovanie pod podmienkou, že budú zachované pravidlá a ciele tohto programu a prípadné dojednania, ktoré platia pre členské štáty, s ktorými sú zámorské krajiny alebo územia spojené. |
| --- | --- |

(49)

Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (21) sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach oprávnené získať financovanie pod podmienkou, že budú zachované pravidlá a ciele tohto programu a prípadné dojednania, ktoré platia pre členské štáty, s ktorými sú zámorské krajiny alebo územia spojené.

| (50) | Vzhľadom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a v súlade s oznámením Komisie z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ by sa mala v programe zohľadniť osobitná situácia najvzdialenejších regiónov podľa uvedeného článku. Mali by sa prijať opatrenia na zvýšenie účasti najvzdialenejších regiónov na všetkých akciách, a to v relevantných prípadoch aj prostredníctvom finančnej podpory na akcie týkajúce sa mobility. Mali by sa podporovať výmeny v rámci mobility a spolupráca medzi osobami a organizáciami z uvedených regiónov a tretích krajín, najmä z krajín, ktoré s nimi susedia. Takéto opatrenia by sa mali pravidelne monitorovať a vyhodnocovať. |
| --- | --- |

(50)

Vzhľadom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a v súlade s oznámením Komisie z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ by sa mala v programe zohľadniť osobitná situácia najvzdialenejších regiónov podľa uvedeného článku. Mali by sa prijať opatrenia na zvýšenie účasti najvzdialenejších regiónov na všetkých akciách, a to v relevantných prípadoch aj prostredníctvom finančnej podpory na akcie týkajúce sa mobility. Mali by sa podporovať výmeny v rámci mobility a spolupráca medzi osobami a organizáciami z uvedených regiónov a tretích krajín, najmä z krajín, ktoré s nimi susedia. Takéto opatrenia by sa mali pravidelne monitorovať a vyhodnocovať.

| (51) | Komisia by mala v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách prijať pracovné programy a informovať o tom Európsky parlament a Radu. V pracovných programoch by sa mali stanoviť opatrenia potrebné na ich vykonávanie v súlade so všeobecnými a špecifickými cieľmi programu, kritériá výberu a udeľovania grantov, ako aj všetky ostatné požadované prvky. Pracovné programy a akékoľvek ich zmeny by sa mali prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania. |
| --- | --- |

(51)

Komisia by mala v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách prijať pracovné programy a informovať o tom Európsky parlament a Radu. V pracovných programoch by sa mali stanoviť opatrenia potrebné na ich vykonávanie v súlade so všeobecnými a špecifickými cieľmi programu, kritériá výberu a udeľovania grantov, ako aj všetky ostatné požadované prvky. Pracovné programy a akékoľvek ich zmeny by sa mali prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania.

| (52) | Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (22) by sa program mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov programu v praxi, a to vrátane jeho účinkov na spoločenské a humanitárne výzvy. |
| --- | --- |

(52)

Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (22) by sa program mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov programu v praxi, a to vrátane jeho účinkov na spoločenské a humanitárne výzvy.

| (53) | Na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni by sa mala zabezpečiť primeraná osveta, propagácia a informovanie o príležitostiach a výsledkoch akcií podporovaných programom. Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnym podnikom, ktoré by sa mali motivovať k tomu, aby podporovali činnosti programu. Na osvetových, propagačných a informačných činnostiach by sa mali podieľať všetky vykonávacie orgány programu, a v prípade potreby by mali mať podporu ďalších kľúčových zainteresovaných strán. Okrem toho by Komisia mala pravidelne počas celého životného cyklu programu spolupracovať so širokou škálou zainteresovaných strán vrátane zúčastnených organizácií s cieľom uľahčiť výmenu osvedčených postupov a výsledkov projektov a získať spätnú väzbu o programe. Národné agentúry by sa mali vyzvať, aby sa na uvedenom procese zúčastnili. |
| --- | --- |

(53)

Na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni by sa mala zabezpečiť primeraná osveta, propagácia a informovanie o príležitostiach a výsledkoch akcií podporovaných programom. Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnym podnikom, ktoré by sa mali motivovať k tomu, aby podporovali činnosti programu. Na osvetových, propagačných a informačných činnostiach by sa mali podieľať všetky vykonávacie orgány programu, a v prípade potreby by mali mať podporu ďalších kľúčových zainteresovaných strán. Okrem toho by Komisia mala pravidelne počas celého životného cyklu programu spolupracovať so širokou škálou zainteresovaných strán vrátane zúčastnených organizácií s cieľom uľahčiť výmenu osvedčených postupov a výsledkov projektov a získať spätnú väzbu o programe. Národné agentúry by sa mali vyzvať, aby sa na uvedenom procese zúčastnili.

| (54) | V záujme lepšieho dosahovania cieľov programu by Komisia, vnútroštátne orgány a národné agentúry mali podľa možnosti úzko spolupracovať, a to prípadne aj v partnerstve s mimovládnymi organizáciami, sociálnymi podnikmi, mládežníckymi organizáciami, organizáciami zastupujúcimi osoby so zdravotným postihnutím a miestnymi zainteresovanými stranami, ktoré majú odborné znalosti v oblasti akcií v oblasti solidarity. |
| --- | --- |

(54)

V záujme lepšieho dosahovania cieľov programu by Komisia, vnútroštátne orgány a národné agentúry mali podľa možnosti úzko spolupracovať, a to prípadne aj v partnerstve s mimovládnymi organizáciami, sociálnymi podnikmi, mládežníckymi organizáciami, organizáciami zastupujúcimi osoby so zdravotným postihnutím a miestnymi zainteresovanými stranami, ktoré majú odborné znalosti v oblasti akcií v oblasti solidarity.

| (55) | S cieľom zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a zvýšiť synergie komunikačných činností realizovaných na podnet Komisie by finančné zdroje pridelené na komunikáciu podľa tohto nariadenia mali prispievať aj k zahrnutiu inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ tieto priority súvisia so všeobecným cieľom programu. |
| --- | --- |

(55)

S cieľom zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a zvýšiť synergie komunikačných činností realizovaných na podnet Komisie by finančné zdroje pridelené na komunikáciu podľa tohto nariadenia mali prispievať aj k zahrnutiu inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ tieto priority súvisia so všeobecným cieľom programu.

| (56) | S cieľom zabezpečiť, aby sa toto nariadenie efektívne a účinne vykonávalo, programom by sa mali v maximálnej možnej miere využívať už existujúce mechanizmy riadenia. Celkové vykonávanie programu by sa preto mala zveriť existujúcim štruktúram, konkrétne Komisii a národným agentúram určeným na riadenie akcií uvedených v kapitole týkajúcej sa mládeže nariadenia (EÚ) 2021/817. Akcie v rámci „účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity súvisiacich s humanitárnou pomocou“ by však mali byť riadené predovšetkým priamo. Komisia by o vykonávaní programu mala pravidelne konzultovať s kľúčovými zainteresovanými stranami vrátane zúčastnených organizácií. |
| --- | --- |

(56)

S cieľom zabezpečiť, aby sa toto nariadenie efektívne a účinne vykonávalo, programom by sa mali v maximálnej možnej miere využívať už existujúce mechanizmy riadenia. Celkové vykonávanie programu by sa preto mala zveriť existujúcim štruktúram, konkrétne Komisii a národným agentúram určeným na riadenie akcií uvedených v kapitole týkajúcej sa mládeže nariadenia (EÚ) 2021/817. Akcie v rámci „účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity súvisiacich s humanitárnou pomocou“ by však mali byť riadené predovšetkým priamo. Komisia by o vykonávaní programu mala pravidelne konzultovať s kľúčovými zainteresovanými stranami vrátane zúčastnených organizácií.

| (57) | S cieľom zabezpečiť správne finančné riadenie a právnu istotu v členských štátoch a tretích krajinách pridružených k programu by mal každý vnútroštátny orgán určiť nezávislý audítorský subjekt. Tam, kde je to možné, a s cieľom maximalizovať efektívnosť by nezávislé audítorské subjekty mali byť totožné s tými subjektami, ktoré boli určené na akcie uvedené v kapitole týkajúcej sa mládeže nariadenia (EÚ) 2021/817. |
| --- | --- |

(57)

S cieľom zabezpečiť správne finančné riadenie a právnu istotu v členských štátoch a tretích krajinách pridružených k programu by mal každý vnútroštátny orgán určiť nezávislý audítorský subjekt. Tam, kde je to možné, a s cieľom maximalizovať efektívnosť by nezávislé audítorské subjekty mali byť totožné s tými subjektami, ktoré boli určené na akcie uvedené v kapitole týkajúcej sa mládeže nariadenia (EÚ) 2021/817.

| (58) | Členské štáty by sa mali snažiť prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok správneho fungovania programu. Patrí sem podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešenie administratívnych otázok, v dôsledku ktorých vznikajú ťažkosti pri získavaní víz a povolení na pobyt. |
| --- | --- |

(58)

Členské štáty by sa mali snažiť prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok správneho fungovania programu. Patrí sem podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešenie administratívnych otázok, v dôsledku ktorých vznikajú ťažkosti pri získavaní víz a povolení na pobyt.

| (59) | Systém predkladania správ o výkonnosti by mal zabezpečiť, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania a hodnotenia programu získali efektívne, účinne, včas a na primeranej úrovni podrobnosti. Takéto údaje by sa mali oznamovať Komisii spôsobom, ktorý je v súlade s príslušnými pravidlami o ochrane údajov. |
| --- | --- |

(59)

Systém predkladania správ o výkonnosti by mal zabezpečiť, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania a hodnotenia programu získali efektívne, účinne, včas a na primeranej úrovni podrobnosti. Takéto údaje by sa mali oznamovať Komisii spôsobom, ktorý je v súlade s príslušnými pravidlami o ochrane údajov.

| (60) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(60)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23).

| (61) | S cieľom zjednodušiť požiadavky pre prijímateľov by sa mali v maximálnej možnej miere využívať zjednodušené granty vo forme jednorazových platieb, paušálneho financovania a jednotkových nákladov. V prípade zjednodušených grantov na podporu akcií v rámci programu zameraných na mobilitu, ako ich vymedzuje Komisia, by sa mali zohľadňovať životné náklady a náklady spojené s pobytom v hostiteľskej krajine. Členské štáty by sa mali tiež nabádať, aby v súlade s vnútroštátnym právom oslobodili uvedené granty od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie; s grantmi udelenými jednotlivcom verejnými alebo súkromnými právnymi subjektami by sa malo zaobchádzať rovnakým spôsobom. |
| --- | --- |

(61)

S cieľom zjednodušiť požiadavky pre prijímateľov by sa mali v maximálnej možnej miere využívať zjednodušené granty vo forme jednorazových platieb, paušálneho financovania a jednotkových nákladov. V prípade zjednodušených grantov na podporu akcií v rámci programu zameraných na mobilitu, ako ich vymedzuje Komisia, by sa mali zohľadňovať životné náklady a náklady spojené s pobytom v hostiteľskej krajine. Členské štáty by sa mali tiež nabádať, aby v súlade s vnútroštátnym právom oslobodili uvedené granty od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie; s grantmi udelenými jednotlivcom verejnými alebo súkromnými právnymi subjektami by sa malo zaobchádzať rovnakým spôsobom.

| (62) | S cieľom zabezpečiť účinné posúdenie pokroku programu pri dosahovaní jeho cieľov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom zmeniť prílohu, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti programu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(62)

S cieľom zabezpečiť účinné posúdenie pokroku programu pri dosahovaní jeho cieľov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom zmeniť prílohu, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti programu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (63) | Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Cieľom tohto nariadenia je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na rovnosť medzi mužmi a ženami a práva na nediskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a sociálno-ekonomického zázemia a podporovať uplatňovanie článkov 21 a 23 charty. |
| --- | --- |

(63)

Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Cieľom tohto nariadenia je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na rovnosť medzi mužmi a ženami a práva na nediskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a sociálno-ekonomického zázemia a podporovať uplatňovanie článkov 21 a 23 charty.

| (64) | Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho plnenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

(64)

Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho plnenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie.

| (65) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zvýšenie zapojenia mladých ľudí a organizácií do dostupných a vysokokvalitných činností v oblasti solidarity, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(65)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zvýšenie zapojenia mladých ľudí a organizácií do dostupných a vysokokvalitných činností v oblasti solidarity, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (66) | V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách je možné udeliť grant na už začatú akciu pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť záujmy Únie, malo by byť možné v rozhodnutí o financovaní stanoviť, že počas obmedzeného obdobia na začiatku VRF na roky 2021 – 2027) a len v riadne odôvodnených prípadoch sú činnosti a náklady oprávnené od 1. januára 2021, a to aj v prípade, že tieto činnosti boli vykonané a tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant. |
| --- | --- |

(66)

V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách je možné udeliť grant na už začatú akciu pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť záujmy Únie, malo by byť možné v rozhodnutí o financovaní stanoviť, že počas obmedzeného obdobia na začiatku VRF na roky 2021 – 2027) a len v riadne odôvodnených prípadoch sú činnosti a náklady oprávnené od 1. januára 2021, a to aj v prípade, že tieto činnosti boli vykonané a tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant.

| (67) | Do pracovného programu nemožno zahrnúť akcie alebo iniciatívy, ktoré sa nepodporujú podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(67)

Do pracovného programu nemožno zahrnúť akcie alebo iniciatívy, ktoré sa nepodporujú podľa tohto nariadenia.

| (68) | V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie by sa malo vyvíjať úsilie o synergie najmä medzi programom a inými programami Únie vrátane finančných prostriedkov implementovaných v rámci zdieľaného riadenia. Na maximalizáciu uvedených synergií by sa mali zabezpečiť kľúčové podporné mechanizmy vrátane kumulovaného financovania jednej akcie z programu a z iného programu Únie, pokiaľ takéto kumulatívne financovanie nepresiahne celkové oprávnené náklady na akciu. Na tento účel by sa v tomto nariadení mali stanoviť primerané pravidlá, najmä pokiaľ ide o možnosť vykazovať programu a inému programu Únie rovnaké náklady alebo výdavky na pomernom základe. |
| --- | --- |

(68)

V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie by sa malo vyvíjať úsilie o synergie najmä medzi programom a inými programami Únie vrátane finančných prostriedkov implementovaných v rámci zdieľaného riadenia. Na maximalizáciu uvedených synergií by sa mali zabezpečiť kľúčové podporné mechanizmy vrátane kumulovaného financovania jednej akcie z programu a z iného programu Únie, pokiaľ takéto kumulatívne financovanie nepresiahne celkové oprávnené náklady na akciu. Na tento účel by sa v tomto nariadení mali stanoviť primerané pravidlá, najmä pokiaľ ide o možnosť vykazovať programu a inému programu Únie rovnaké náklady alebo výdavky na pomernom základe.

| (69) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1475 (24) by sa malo zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2021. |
| --- | --- |

(69)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1475 (24) by sa malo zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2021.

| (70) | S cieľom zabezpečiť kontinuitu v poskytovaní podpory v príslušnej oblasti politiky a umožniť, aby sa vykonávanie programu začalo od začiatku VFR na roky 2021 – 2027, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021, |
| --- | --- |

(70)

S cieľom zabezpečiť kontinuitu v poskytovaní podpory v príslušnej oblasti politiky a umožniť, aby sa vykonávanie programu začalo od začiatku VFR na roky 2021 – 2027, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity (ďalej len „program“) na obdobie VFR na roky 2021 – 2027.

2.   V programe sa stanovujú tieto dve zložky akcií:

| a) | „účasť mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity“ a |
| --- | --- |

a)

„účasť mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity“ a

| b) | „účasť mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity súvisiacich s humanitárnou pomocou (ďalej len „Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc“). |
| --- | --- |

b)

„účasť mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity súvisiacich s humanitárnou pomocou (ďalej len „Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc“).

3.   V tomto nariadení sa stanovujú ciele programu, rozpočet na obdobie od roku 2021 do roku 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania takéhoto financovania.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „činnosť v oblasti solidarity“ je vysokokvalitná inkluzívna činnosť, ktorá je zameraná na riešenie významných spoločenských výziev, prispieva k dosahovaniu cieľov programu, má podobu dobrovoľníckej činnosti, projektu v oblasti solidarity alebo činnosti v oblasti vytvárania sietí v rôznych oblastiach vrátane oblasti humanitárnej pomoci, zabezpečuje európsku pridanú hodnotu a je v súlade s predpismi týkajúcimi sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a príslušnými bezpečnostnými predpismi; |
| --- | --- |

1.

„činnosť v oblasti solidarity“ je vysokokvalitná inkluzívna činnosť, ktorá je zameraná na riešenie významných spoločenských výziev, prispieva k dosahovaniu cieľov programu, má podobu dobrovoľníckej činnosti, projektu v oblasti solidarity alebo činnosti v oblasti vytvárania sietí v rôznych oblastiach vrátane oblasti humanitárnej pomoci, zabezpečuje európsku pridanú hodnotu a je v súlade s predpismi týkajúcimi sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a príslušnými bezpečnostnými predpismi;

| 2. | „registrovaný uchádzač“ je osoba vo veku od 17 do 30 rokov, alebo v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc od 17 do 35 rokov, ktorá má oprávnený pobyt v členskom štáte, v tretej krajine pridruženej k programu alebo v inej zúčastnenej krajine podľa tohto nariadenia a ktorá sa zaregistrovala na portáli Európskeho zboru solidarity, aby vyjadrila svoj záujem zapojiť sa do činnosti v oblasti solidarity, ale zatiaľ sa na takejto činnosti nezúčastňuje; |
| --- | --- |

2.

„registrovaný uchádzač“ je osoba vo veku od 17 do 30 rokov, alebo v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc od 17 do 35 rokov, ktorá má oprávnený pobyt v členskom štáte, v tretej krajine pridruženej k programu alebo v inej zúčastnenej krajine podľa tohto nariadenia a ktorá sa zaregistrovala na portáli Európskeho zboru solidarity, aby vyjadrila svoj záujem zapojiť sa do činnosti v oblasti solidarity, ale zatiaľ sa na takejto činnosti nezúčastňuje;

| 3. | „účastník“ je osoba vo veku od 18 do 30 rokov, alebo v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc od 18 do 35 rokov, ktorá má oprávnený pobyt v členskom štáte, v tretej krajine pridruženej k programu alebo v inej zúčastnenej krajine podľa tohto nariadenia a ktorá sa zaregistrovala na portáli Európskeho zboru solidarity a zúčastňuje sa na činnosti v oblasti solidarity; |
| --- | --- |

3.

„účastník“ je osoba vo veku od 18 do 30 rokov, alebo v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc od 18 do 35 rokov, ktorá má oprávnený pobyt v členskom štáte, v tretej krajine pridruženej k programu alebo v inej zúčastnenej krajine podľa tohto nariadenia a ktorá sa zaregistrovala na portáli Európskeho zboru solidarity a zúčastňuje sa na činnosti v oblasti solidarity;

| 4. | „mladí ľudia s nedostatkom príležitostí“ sú mladí ľudia, ktorí z ekonomických, sociálnych, kultúrnych, geografických alebo zdravotných dôvodov, pre svoj prisťahovalecký pôvod alebo z dôvodov, ako je zdravotné postihnutie alebo ťažkosti vo vzdelávaní, alebo z akýchkoľvek iných dôvodov vrátane dôvodu, ktorý by mohol viesť k diskriminácii podľa článku 21 charty, čelia prekážkam, ktoré im bránia v účinnom prístupe k príležitostiam v rámci programu; |
| --- | --- |

4.

„mladí ľudia s nedostatkom príležitostí“ sú mladí ľudia, ktorí z ekonomických, sociálnych, kultúrnych, geografických alebo zdravotných dôvodov, pre svoj prisťahovalecký pôvod alebo z dôvodov, ako je zdravotné postihnutie alebo ťažkosti vo vzdelávaní, alebo z akýchkoľvek iných dôvodov vrátane dôvodu, ktorý by mohol viesť k diskriminácii podľa článku 21 charty, čelia prekážkam, ktoré im bránia v účinnom prístupe k príležitostiam v rámci programu;

| 5. | „zúčastnená organizácia“ je miestny, regionálny, národný alebo medzinárodný verejný alebo súkromný subjekt, či už neziskový alebo ziskový, ktorému bola udelená značka kvality; |
| --- | --- |

5.

„zúčastnená organizácia“ je miestny, regionálny, národný alebo medzinárodný verejný alebo súkromný subjekt, či už neziskový alebo ziskový, ktorému bola udelená značka kvality;

| 6. | „dobrovoľnícka činnosť“ je činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov ako dobrovoľná, neplatená činnosť a prispieva k dosiahnutiu spoločného blaha; |
| --- | --- |

6.

„dobrovoľnícka činnosť“ je činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov ako dobrovoľná, neplatená činnosť a prispieva k dosiahnutiu spoločného blaha;

| 7. | „projekt v oblasti solidarity“ je neplatená činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov a ktorú vykonávajú skupiny minimálne piatich účastníkov s cieľom riešiť kľúčové výzvy vo svojich komunitách a ktorá zároveň predstavuje jasnú európsku pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

7.

„projekt v oblasti solidarity“ je neplatená činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov a ktorú vykonávajú skupiny minimálne piatich účastníkov s cieľom riešiť kľúčové výzvy vo svojich komunitách a ktorá zároveň predstavuje jasnú európsku pridanú hodnotu;

| 8. | „značka kvality“ je osvedčenie udeľované na základe rôznych konkrétnych požiadaviek v závislosti od typu poskytovanej činnosti v oblasti solidarity zúčastneným organizáciám, ktoré chcú vykonávať činnosti v oblasti solidarity v rámci programu vo funkcii hostiteľa alebo v podpornej funkcii alebo v oboch funkciách; |
| --- | --- |

8.

„značka kvality“ je osvedčenie udeľované na základe rôznych konkrétnych požiadaviek v závislosti od typu poskytovanej činnosti v oblasti solidarity zúčastneným organizáciám, ktoré chcú vykonávať činnosti v oblasti solidarity v rámci programu vo funkcii hostiteľa alebo v podpornej funkcii alebo v oboch funkciách;

| 9. | „asistenčné centrá Európskeho zboru solidarity“ sú ďalšie funkcie, ktoré vykonávajú určené národné agentúry na podporu rozvoja, vykonávania a kvality činností v oblasti solidarity v rámci programu, ako aj na identifikáciu kompetencií získaných účastníkmi v rámci ich činností v oblasti solidarity; |
| --- | --- |

9.

„asistenčné centrá Európskeho zboru solidarity“ sú ďalšie funkcie, ktoré vykonávajú určené národné agentúry na podporu rozvoja, vykonávania a kvality činností v oblasti solidarity v rámci programu, ako aj na identifikáciu kompetencií získaných účastníkmi v rámci ich činností v oblasti solidarity;

| 10. | „portál Európskeho zboru solidarity“ je interaktívny webový nástroj vo všetkých úradných jazykoch Únie, za ktorého správu zodpovedá Komisia, poskytuje príslušné online služby na podporu kvalitného vykonávania programu, dopĺňa činnosti zúčastnených organizácií, pričom tieto služby zahŕňajú poskytovanie informácií o programe, ktorý registruje účastníkov, vyhľadáva účastníkov, inzeruje a vyhľadáva činností v oblasti solidarity, vyhľadáva potenciálnych partnerov pre projekty, podporuje nadväzovania kontaktov a ponúka činnosti v oblasti solidarity, odbornú prípravu a činnosti v oblasti komunikácie a vytvárania sietí, informuje a upozorňuje používateľov o príležitostiach, poskytuje mechanizmus spätnej väzby o kvalite činností v oblasti solidarity, a umožňuje doplnenie iných funkcií v reakcii na relevantný vývoj v súvislosti s programom; |
| --- | --- |

10.

„portál Európskeho zboru solidarity“ je interaktívny webový nástroj vo všetkých úradných jazykoch Únie, za ktorého správu zodpovedá Komisia, poskytuje príslušné online služby na podporu kvalitného vykonávania programu, dopĺňa činnosti zúčastnených organizácií, pričom tieto služby zahŕňajú poskytovanie informácií o programe, ktorý registruje účastníkov, vyhľadáva účastníkov, inzeruje a vyhľadáva činností v oblasti solidarity, vyhľadáva potenciálnych partnerov pre projekty, podporuje nadväzovania kontaktov a ponúka činnosti v oblasti solidarity, odbornú prípravu a činnosti v oblasti komunikácie a vytvárania sietí, informuje a upozorňuje používateľov o príležitostiach, poskytuje mechanizmus spätnej väzby o kvalite činností v oblasti solidarity, a umožňuje doplnenie iných funkcií v reakcii na relevantný vývoj v súvislosti s programom;

| 11. | „nástroj Únie na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií“ je nástroj, ktorý pomáha zainteresovaným stranám chápať, hodnotiť a podľa potreby uznávať výstupy neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa v celej Únii; |
| --- | --- |

11.

„nástroj Únie na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií“ je nástroj, ktorý pomáha zainteresovaným stranám chápať, hodnotiť a podľa potreby uznávať výstupy neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa v celej Únii;

| 12. | „činnosť humanitárnej pomoci“ je činnosť, ktorá podporuje operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách po kríze a dlhodobé operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách, ktorej cieľom je poskytovať pomoc vychádzajúcu z potrieb a zameranú na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a zachovanie ľudskej dôstojnosti v krízach spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami, a ktorá zahŕňa pomoc a ochranné operácie počas prebiehajúcich humanitárnych kríz alebo po nich, podporujúc opatrenia na zabezpečenie prístupu k osobám v núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, a akcie, ktoré sú zamerané na posilnenie pripravenosti na katastrofy a znižovanie rizika katastrof, prepojenie pomoci, obnovy a rozvoja a prispenie k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zraniteľných komunít alebo komunít zasiahnutých katastrofou zvládať krízy a zotaviť sa z nich; |
| --- | --- |

12.

„činnosť humanitárnej pomoci“ je činnosť, ktorá podporuje operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách po kríze a dlhodobé operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách, ktorej cieľom je poskytovať pomoc vychádzajúcu z potrieb a zameranú na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a zachovanie ľudskej dôstojnosti v krízach spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami, a ktorá zahŕňa pomoc a ochranné operácie počas prebiehajúcich humanitárnych kríz alebo po nich, podporujúc opatrenia na zabezpečenie prístupu k osobám v núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, a akcie, ktoré sú zamerané na posilnenie pripravenosti na katastrofy a znižovanie rizika katastrof, prepojenie pomoci, obnovy a rozvoja a prispenie k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zraniteľných komunít alebo komunít zasiahnutých katastrofou zvládať krízy a zotaviť sa z nich;

| 13. | „tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Únie; |
| --- | --- |

13.

„tretia krajina“ je krajina, ktorá nie je členským štátom Únie;

Článok 3

Ciele programu

1.   Všeobecným cieľom programu je zvýšiť zapojenie mladých ľudí a organizácií do dostupných a vysokokvalitných činností v oblasti solidarity, predovšetkým dobrovoľníckej činnosti, a tým prispieť k posilňovaniu súdržnosti, solidarity, demokracie, európskej identity a aktívneho občianstva v Únii aj mimo nej, riešiť spoločenské a humanitárne výzvy na mieste, predovšetkým so zameraním sa na podporu udržateľného rozvoja, sociálneho začlenenia a rovnakých príležitostí.

2.   Špecifickým cieľom programu je poskytovať mladým ľuďom vrátane mladých ľudí s nedostatkom príležitostí ľahko dostupné príležitosti na zapojenie sa do činností v oblasti solidarity navodzujúcich pozitívne spoločenské zmeny v Únii a mimo nej a súčasne zlepšovať a náležite potvrdzovať ich kompetencie, ako aj uľahčovať ich nepretržitú angažovanosť ako aktívnych občanov.

3.   Ciele programu sa plnia v rámci zložiek akcií stanovených v článku 1 ods. 2

KAPITOLA II

Akcie programu

Článok 4

Akcie programu

1.   Programom sa podporujú tieto akcie:

| a) | dobrovoľnícka činnosť podľa článkov 7 a 10; |
| --- | --- |

a)

dobrovoľnícka činnosť podľa článkov 7 a 10;

| b) | projekty v oblasti solidarity podľa článku 8; |
| --- | --- |

b)

projekty v oblasti solidarity podľa článku 8;

| c) | činnosti v oblasti vytvárania sietí podľa článku 5 ods. 1 a |
| --- | --- |

c)

činnosti v oblasti vytvárania sietí podľa článku 5 ods. 1 a

| d) | opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2.

2.   Programom sa podporujú činnosti v oblasti solidarity, ktoré predstavujú jasnú európsku pridanú hodnotu, napríklad prostredníctvom ich:

| a) | nadnárodného charakteru, najmä pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu a spoluprácu; |
| --- | --- |

a)

nadnárodného charakteru, najmä pokiaľ ide o vzdelávaciu mobilitu a spoluprácu;

| b) | schopnosti dopĺňať ostatné programy a politiky na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

schopnosti dopĺňať ostatné programy a politiky na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni;

| c) | európskeho rozmeru, pokiaľ ide o ich témy a ciele, prístupy, očakávané výsledky a ďalšie aspekty týchto činností v oblasti solidarity; |
| --- | --- |

c)

európskeho rozmeru, pokiaľ ide o ich témy a ciele, prístupy, očakávané výsledky a ďalšie aspekty týchto činností v oblasti solidarity;

| d) | prístupu zameraného na zapojenie mladých ľudí z rôznych prostredí; |
| --- | --- |

d)

prístupu zameraného na zapojenie mladých ľudí z rôznych prostredí;

| e) | prínosu k účinnému využívaniu nástrojov Únie na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií. |
| --- | --- |

e)

prínosu k účinnému využívaniu nástrojov Únie na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií.

3.   Činnosti v oblasti solidarity sa vykonávajú v súlade s osobitnými požiadavkami stanovenými pre každý typ činnosti vykonávanej v rámci programu podľa článkov 5, 7, 8 a 10 ako aj v súlade s príslušnými regulačnými rámcami v členských štátoch a tretích krajinách pridružených k programu.

4.   Odkazy na Európsku dobrovoľnícku službu v právnych aktoch Únie sa vykladajú tak, že zahŕňajú odkazy na dobrovoľnícku činnosť podľa nariadenia (EÚ) 1288/2013 a tohto nariadenia.

Článok 5

Akcie spoločné pre obe zložky

1.   Činnosti v oblasti vytvárania sietí sa vykonávajú ako činnosti v rámci krajiny alebo cezhraničné činnosti a ich cieľom je:

| a) | posilniť kapacity zúčastnených organizácií s cieľom ponúkať vysokokvalitné, ľahko dostupné projekty čoraz väčšiemu počtu účastníkov; |
| --- | --- |

a)

posilniť kapacity zúčastnených organizácií s cieľom ponúkať vysokokvalitné, ľahko dostupné projekty čoraz väčšiemu počtu účastníkov;

| b) | prilákať nových účastníkov a nové zúčastnené organizácie; |
| --- | --- |

b)

prilákať nových účastníkov a nové zúčastnené organizácie;

| c) | poskytovať účastníkom a zúčastneným organizáciám príležitosti na podanie spätnej väzby o činnostiach v oblasti solidarity a propagáciu programu a |
| --- | --- |

c)

poskytovať účastníkom a zúčastneným organizáciám príležitosti na podanie spätnej väzby o činnostiach v oblasti solidarity a propagáciu programu a

| d) | prispievať k výmene skúseností a posilňovať pocit spolupatričnosti medzi účastníkmi a zúčastnenými organizáciami, a tak podporovať širší pozitívny účinok programu, okrem iného aj prostredníctvom činností, ako je výmena najlepších postupov a vytváranie sietí. |
| --- | --- |

d)

prispievať k výmene skúseností a posilňovať pocit spolupatričnosti medzi účastníkmi a zúčastnenými organizáciami, a tak podporovať širší pozitívny účinok programu, okrem iného aj prostredníctvom činností, ako je výmena najlepších postupov a vytváranie sietí.

2.   Opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia zahŕňajú:

| a) | primerané opatrenia na zabezpečenie požiadaviek na previerku v súlade s príslušným vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

a)

primerané opatrenia na zabezpečenie požiadaviek na previerku v súlade s príslušným vnútroštátnym právom;

| b) | opatrenia prijaté pred začatím činností v oblasti solidarity, počas nich alebo po nich, ktoré sú zamerané na zabezpečenie kvality a dostupnosti uvedených činností vrátane odbornej prípravy online a offline, v prípade potreby prispôsobenej dotknutej činnosti v oblasti solidarity a jej kontextu, jazykovú podporu, poistenie vrátane úrazového a nemocenského poistenia, ďalšie využívanie Youthpassu, ktorým sa identifikujú a dokumentujú kompetencie nadobudnuté účastníkmi počas činností v oblasti solidarity, budovanie kapacít, a administratívnu podporu pre zúčastnené organizácie; |
| --- | --- |

b)

opatrenia prijaté pred začatím činností v oblasti solidarity, počas nich alebo po nich, ktoré sú zamerané na zabezpečenie kvality a dostupnosti uvedených činností vrátane odbornej prípravy online a offline, v prípade potreby prispôsobenej dotknutej činnosti v oblasti solidarity a jej kontextu, jazykovú podporu, poistenie vrátane úrazového a nemocenského poistenia, ďalšie využívanie Youthpassu, ktorým sa identifikujú a dokumentujú kompetencie nadobudnuté účastníkmi počas činností v oblasti solidarity, budovanie kapacít, a administratívnu podporu pre zúčastnené organizácie;

| c) | vytvorenie a udržiavanie značky kvality; |
| --- | --- |

c)

vytvorenie a udržiavanie značky kvality;

| d) | činnosti asistenčných centier Európskeho zboru solidarity v záujme podpory a zvyšovania kvality implementácie akcií programu a zlepšenia potvrdzovania ich výsledkov a |
| --- | --- |

d)

činnosti asistenčných centier Európskeho zboru solidarity v záujme podpory a zvyšovania kvality implementácie akcií programu a zlepšenia potvrdzovania ich výsledkov a

| e) | vytvorenie, udržiavanie a aktualizáciu portálu Európskeho zboru solidarity a ďalších príslušných online služieb, ako aj nevyhnutných podporných systémov IT a webových nástrojov. |
| --- | --- |

e)

vytvorenie, udržiavanie a aktualizáciu portálu Európskeho zboru solidarity a ďalších príslušných online služieb, ako aj nevyhnutných podporných systémov IT a webových nástrojov.

KAPITOLA III

Účasť mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity

Článok 6

Účel a typy akcií

1.   Akcie implementované v rámci „účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity “ prispievajú najmä k posilňovaniu súdržnosti, solidarity, aktívneho občianstva a demokracie v Únii a mimo nej a zároveň reagujú na spoločenské výzvy, predovšetkým so zameraním na podporu sociálneho začlenenia a rovnaké príležitosti.

2.   
  „Účasťou mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity“ sa podporujú tieto akcie:

| a) | dobrovoľnícka činnosť podľa článku 7; |
| --- | --- |

a)

dobrovoľnícka činnosť podľa článku 7;

| b) | projekty v oblasti solidarity podľa článku 8; |
| --- | --- |

b)

projekty v oblasti solidarity podľa článku 8;

| c) | činnosti v oblasti vytvárania sietí v prípade jednotlivcov a organizácií zúčastňujúcich sa na tejto zložke podľa článku 5 ods. 1; |
| --- | --- |

c)

činnosti v oblasti vytvárania sietí v prípade jednotlivcov a organizácií zúčastňujúcich sa na tejto zložke podľa článku 5 ods. 1;

| d) | opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2.

Článok 7

Dobrovoľnícka činnosť v rámci „účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity“

1.   Dobrovoľnícka činnosť:

| a) | obsahuje prvok vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

a)

obsahuje prvok vzdelávania a odbornej prípravy;

| b) | nenahrádza stáže ani pracovné miesta; |
| --- | --- |

b)

nenahrádza stáže ani pracovné miesta;

| c) | nepovažuje sa za zamestnanie a |
| --- | --- |

c)

nepovažuje sa za zamestnanie a

| d) | prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti. |
| --- | --- |

d)

prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti.

V dohode uvedenej v prvom pododseku písm. d) sa stanovia práva a povinnosti strán tejto dohody, trvanie a miesto vyslania a opis príslušných úloh. V takejto dohode sa uvedú podmienky poistného krytia účastníkov a v prípade potreby príslušné požiadavky na previerku v súlade s príslušným vnútroštátnym právom.

2.   Dobrovoľnícka činnosť sa môže uskutočniť v krajine, ktorá nie je krajinou trvalého pobytu účastníka (ďalej len „cezhraničná dobrovoľnícka činnosť“), alebo v krajine trvalého pobytu účastníka (ďalej len „dobrovoľnícka činnosť v rámci krajiny“). Dobrovoľnícka činnosť v rámci krajiny je otvorená všetkým mladým ľuďom, a najmä mladým ľuďom s nedostatkom príležitostí.

Článok 8

Projekty v oblasti solidarity

Projekty v oblasti solidarity nenahrádzajú stáže ani pracovné miesta.

KAPITOLA IV

Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc

Článok 9

Účel, zásady a typy akcií

1.   Akcie implementované v rámci „Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc“ prispievajú najmä k poskytovaniu humanitárnej pomoci vychádzajúcej z potrieb, ktorá je zameraná na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a zachovanie ľudskej dôstojnosti a k posilňovaniu kapacity a odolnosti zraniteľných komunít alebo komunít zasiahnutých katastrofou.

2.   Akcie v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc:

| a) | sa vykonávajú v súlade s humanitárnymi zásadami ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti, ako aj so zásadou „nespôsobovať škodu“; |
| --- | --- |

a)

sa vykonávajú v súlade s humanitárnymi zásadami ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti, ako aj so zásadou „nespôsobovať škodu“;

| b) | reagujú na humanitárne potreby miestnych komunít identifikované v spolupráci s humanitárnymi a inými relevantnými partnermi v hostiteľskej krajine alebo regióne; |
| --- | --- |

b)

reagujú na humanitárne potreby miestnych komunít identifikované v spolupráci s humanitárnymi a inými relevantnými partnermi v hostiteľskej krajine alebo regióne;

| c) | sa plánujú na základe posúdenia rizika a vykonávajú spôsobom, ktorým sa zaručí vysoká úroveň bezpečnosti a ochrany dobrovoľníkov; |
| --- | --- |

c)

sa plánujú na základe posúdenia rizika a vykonávajú spôsobom, ktorým sa zaručí vysoká úroveň bezpečnosti a ochrany dobrovoľníkov;

| d) | v prípade potreby uľahčujú prechod od humanitárnej reakcie k dlhodobo udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju; |
| --- | --- |

d)

v prípade potreby uľahčujú prechod od humanitárnej reakcie k dlhodobo udržateľnému a inkluzívnemu rozvoju;

| e) | uľahčujú aktívne zapojenie miestnych zamestnancov a dobrovoľníkov z krajín a komunít, v ktorých sa akcie vykonávajú; |
| --- | --- |

e)

uľahčujú aktívne zapojenie miestnych zamestnancov a dobrovoľníkov z krajín a komunít, v ktorých sa akcie vykonávajú;

| f) | v relevantných prípadoch zohľadňujú osobitné potreby žien a usilujú sa zapojiť ženy i skupiny a siete žien a |
| --- | --- |

f)

v relevantných prípadoch zohľadňujú osobitné potreby žien a usilujú sa zapojiť ženy i skupiny a siete žien a

| g) | prispievajú k úsiliu o posilnenie miestnej pripravenosti alebo reakcie na humanitárne krízy. |
| --- | --- |

g)

prispievajú k úsiliu o posilnenie miestnej pripravenosti alebo reakcie na humanitárne krízy.

3.   Európskym dobrovoľníckym zborom pre humanitárnu pomoc sa podporujú tieto akcie:

| a) | dobrovoľnícka činnosť podľa článku 10; |
| --- | --- |

a)

dobrovoľnícka činnosť podľa článku 10;

| b) | činnosti v oblasti vytvárania sietí v prípade jednotlivcov a organizácií zúčastňujúcich sa na Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc podľa článku 5 ods. 1; |
| --- | --- |

b)

činnosti v oblasti vytvárania sietí v prípade jednotlivcov a organizácií zúčastňujúcich sa na Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc podľa článku 5 ods. 1;

| c) | opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2 s osobitným zameraním na opatrenia na zaručenie bezpečnosti a ochrany účastníkov. |
| --- | --- |

c)

opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia podľa článku 5 ods. 2 s osobitným zameraním na opatrenia na zaručenie bezpečnosti a ochrany účastníkov.

Článok 10

Dobrovoľnícka činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc

1.   Dobrovoľnícka činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc:

| a) | zahŕňa prvok vzdelávania a odbornej prípravy, aj pokiaľ ide o zásady uvedené v článku 10 ods. 2, a v prípade potreby prvky rozvoja a budovania kapacít, a to so zapojením vysokokvalifikovaných, dobre vyškolených a skúsených inštruktorov, mentorov a expertov; |
| --- | --- |

a)

zahŕňa prvok vzdelávania a odbornej prípravy, aj pokiaľ ide o zásady uvedené v článku 10 ods. 2, a v prípade potreby prvky rozvoja a budovania kapacít, a to so zapojením vysokokvalifikovaných, dobre vyškolených a skúsených inštruktorov, mentorov a expertov;

| b) | nenahrádza stáže ani pracovné miesta; |
| --- | --- |

b)

nenahrádza stáže ani pracovné miesta;

| c) | nepovažuje sa za zamestnanie a |
| --- | --- |

c)

nepovažuje sa za zamestnanie a

| d) | prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti. |
| --- | --- |

d)

prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti.

V dohode uvedenej v prvom pododseku písm. d) sa stanovia práva a povinnosti strán tejto dohody, trvanie a miesto vyslania a opis príslušných úloh. V takejto dohode sa uvedú podmienky poistného krytia účastníkov a v prípade potreby príslušné požiadavky na previerku v súlade s príslušným vnútroštátnym právom.

2.   Dobrovoľnícka činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc môže prebiehať iba v tých regiónoch tretích krajín, v ktorých:

| a) | sa uskutočňujú činnosti a operácie humanitárnej pomoci a |
| --- | --- |

a)

sa uskutočňujú činnosti a operácie humanitárnej pomoci a

| b) | neprebiehajú žiadne medzinárodné ani vnútroštátne ozbrojené konflikty. |
| --- | --- |

b)

neprebiehajú žiadne medzinárodné ani vnútroštátne ozbrojené konflikty.

KAPITOLA V

Finančné ustanovenia

Článok 11

Rozpočet

1.   Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od roku 2021 do roku 2027 sa stanovuje na 1 009 000 000 EUR v bežných cenách.

2.   Orientačné rozdelenie sumy stanovenej v odseku 1 na akcie uvedené článku 4 ods. 1 písm. a), b) a c), ktoré v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci krajiny predstavuje maximálne 20 %, je:

| a) | 94 % na dobrovoľnícku činnosť podľa článku 7 a projekty v oblasti solidarity; |
| --- | --- |

a)

94 % na dobrovoľnícku činnosť podľa článku 7 a projekty v oblasti solidarity;

| b) | 6 % na dobrovoľnícku činnosť podľa článku 10. |
| --- | --- |

b)

6 % na dobrovoľnícku činnosť podľa článku 10.

3.   Suma stanovená v odseku 1 sa môže použiť na technickú a administratívnu pomoc určenú na vykonávanie programu, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni inštitúcií.

4.   Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia sa môžu na žiadosť dotknutého členského štátu previesť na program za podmienok stanovených v článku 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybárskom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovej politiky (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach na roky 2021-2027“). Komisia implementuje uvedené zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného pododseku. Uvedené zdroje sa podľa možnosti použijú v prospech dotknutého členského štátu.

Článok 12

Formy financovania z prostriedkov Únie a spôsoby vykonávania

1.   Program sa vykonáva konzistentne v rámci priameho riadenia v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia so subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 prvom pododseku písm. c) uvedeného nariadenia.

2.   Z programu sa môžu poskytovať finančné prostriedky v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení o rozpočtových pravidlách, a to najmä vo forme grantov, cien a verejného obstarávania.

3.   Príspevky do vzájomného poisťovacieho mechanizmu môžu pokrývať riziko spojené s vymáhaním finančných prostriedkov od príjemcov a podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách sa považujú za dostatočnú záruku. Uplatňuje sa článok 37 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (25).

4.   Členmi komisie pre vyhodnotenie môžu pri výberoch v rámci priameho a nepriameho riadenia byť externí experti, ako sa uvádza v článku 150 ods. 3 treťom pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách.

KAPITOLA VI

Účasť na programe

Článok 13

Tretie krajiny pridružené k programu

1.   Program je otvorený účasti týchto tretích krajín:

| a) | členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktorí sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o Európskom hospodárskom priestore; |
| --- | --- |

a)

členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktorí sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o Európskom hospodárskom priestore;

| b) | pristupujúcim krajinám, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
| --- | --- |

b)

pristupujúcim krajinám, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami;

| c) | krajinám európskej susedskej politiky, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
| --- | --- |

c)

krajinám európskej susedskej politiky, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami;

| d) | iným tretím krajinám v súlade s podmienkami stanovenými v osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe Únie, ak sa touto dohodou:






  i) | zabezpečuje spravodlivá rovnováha, pokiaľ ide o príspevky a výhody tretej krajiny zúčastňujúcej sa na programoch Únie; |
| --- | --- | --- |

d)

iným tretím krajinám v súlade s podmienkami stanovenými v osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe Únie, ak sa touto dohodou:

i)

zabezpečuje spravodlivá rovnováha, pokiaľ ide o príspevky a výhody tretej krajiny zúčastňujúcej sa na programoch Únie;

| ii) | stanovujú podmienky účasti na programoch vrátane výpočtu finančných príspevkov na jednotlivé programy a ich administratívne náklady; |
| --- | --- |

ii)

stanovujú podmienky účasti na programoch vrátane výpočtu finančných príspevkov na jednotlivé programy a ich administratívne náklady;

| iii) | neudeľuje tretej krajine rozhodovacia právomoc v súvislosti s programom Únie a |
| --- | --- |

iii)

neudeľuje tretej krajine rozhodovacia právomoc v súvislosti s programom Únie a

| iv) | zaručujú práva Únie na zabezpečenie správneho finančného riadenia a na ochranu jej finančných záujmov. |
| --- | --- |

iv)

zaručujú práva Únie na zabezpečenie správneho finančného riadenia a na ochranu jej finančných záujmov.

Príspevky uvedené v prvom pododseku písm. d) bode ii) predstavujú pripísané príjmy v súlade článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Krajiny uvedené v odseku 1 sa môžu zúčastňovať na programe v plnom rozsahu, iba ak spĺňajú všetky povinnosti, ktoré sa členským štátom ukladajú týmto nariadením.

Článok 14

Ostatné zúčastnené krajiny

1.   Program je otvorený účasti zámorských krajín a území.

2.   V riadne odôvodnených prípadoch v záujme Únie môžu byť akcie podľa článku 5 a dobrovoľnícka činnosť podľa článku 7 otvorené účasti aj právnych subjektov tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu.

Článok 15

Účasť jednotlivcov

1.   Mladí ľudia vo veku od 17 do 30 rokov, alebo v prípade dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc podľa článku 10 od 17 do 35 rokov, ktorí sa chcú zapojiť do programu, sa musia zaregistrovať na portáli Európskeho zboru solidarity.

2.   V čase začatia dobrovoľníckej činnosti alebo projektu v oblasti solidarity v rámci „účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity“ musí mať mladý účastník aspoň 18 rokov a nesmie mať viac ako 30 rokov. V čase začatia dobrovoľníckej činnosti v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc podľa článku 10 musí mať účastník aspoň 18 rokov a nesmie mať viac ako 35 rokov.

Článok 16

Začlenenie mladých ľudí s nedostatkom príležitostí

1.   Pri vykonávaní tohto nariadenia Komisia, členské štáty a tretie krajiny pridružené k programu zabezpečia, aby sa prijali osobitné a účinné opatrenia na podporu sociálneho začlenenia a rovnakých podmienok prístupu, najmä v záujme účasti mladých ľudí s nedostatkom príležitostí.

2.   Komisia do 9. decembra 2021 vypracuje rámec opatrení na začleňovanie s cieľom zvýšiť mieru účasti osôb s nedostatkom príležitostí a usmernenia na vykonávanie takýchto opatrení. Uvedené usmernenia sa podľa potreby aktualizujú počas trvania programu. Na základe rámca opatrení na začleňovanie a s osobitným dôrazom na špecifické výzvy týkajúce sa prístupu k programu v rámci vnútroštátnych kontextov sa vypracujú akčné plány začleňovania a stanú sa neoddeliteľnou súčasťou pracovných programov národných agentúr. Komisia pravidelne monitoruje vykonávanie uvedených akčných plánov začleňovania.

3.   Komisia v prípade potreby a pri zaistení správneho finančného riadenia zabezpečí, aby sa zaviedli opatrenia finančnej podpory vrátane predbežného financovania s cieľom uľahčiť účasť na programe pre mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. Výška podpory je založená na objektívnych kritériách.

Článok 17

Zúčastnené organizácie

1.   Program je otvorený účasti verejných alebo súkromných subjektov, či už neziskových alebo ziskových, a medzinárodných organizácií za predpokladu, že im bola udelená značka kvality.

2.   Príslušný vykonávací orgán programu posúdi žiadosť subjektu, aby sa stal zúčastnenou organizáciou na základe zásad:

| a) | rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

a)

rovnakého zaobchádzania;

| b) | rovnakých príležitostí a nediskriminácie; |
| --- | --- |

b)

rovnakých príležitostí a nediskriminácie;

| c) | zabránenia tomu, aby účasť na programe nahrádzala zamestnanie; |
| --- | --- |

c)

zabránenia tomu, aby účasť na programe nahrádzala zamestnanie;

| d) | zabránenia škodlivým činnostiam; |
| --- | --- |

d)

zabránenia škodlivým činnostiam;

| e) | poskytovania vysokokvalitných, ľahko dostupných a inkluzívnych činností so vzdelávacím rozmerom s dôrazom na osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj; |
| --- | --- |

e)

poskytovania vysokokvalitných, ľahko dostupných a inkluzívnych činností so vzdelávacím rozmerom s dôrazom na osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj;

| f) | primeranej organizácie dobrovoľníckej činnosti; |
| --- | --- |

f)

primeranej organizácie dobrovoľníckej činnosti;

| g) | bezpečného a dôstojného prostredia a podmienok s vnútornými mechanizmami na riešenie konfliktov v záujme ochrany účastníka a |
| --- | --- |

g)

bezpečného a dôstojného prostredia a podmienok s vnútornými mechanizmami na riešenie konfliktov v záujme ochrany účastníka a

| h) | neziskovosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

h)

neziskovosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.

Príslušný vykonávací orgán programu využíva zásady uvedené v prvom pododseku, aby zistil, či činnosti subjektu, ktorý žiada, aby sa stal zúčastnenou organizáciou, spĺňajú požiadavky a ciele programu.

3.   Na základe posúdenia uvedeného v odseku 2 môže byť subjektu udelená značka kvality. Príslušný vykonávajúci orgán programu pravidelne prehodnocuje, či subjekt naďalej spĺňa podmienky, ktoré viedli k udeleniu značky kvality. Ak subjekt prestane spĺňať uvedené podmienky, príslušný vykonávací orgán programu bude prijímať nápravné opatrenia dovtedy, kým nebudú splnené podmienky a požiadavky na kvalitu. V prípade pretrvávajúceho neplnenia uvedených podmienok a požiadaviek na kvalitu sa značka kvality odníme.

4.   Každý subjekt, ktorému bola udelená značka kvality, dostane prístup do portálu Európskeho zboru solidarity vo funkcii hostiteľa, v podpornej funkcii alebo v oboch funkciách a bude môcť registrovaným uchádzačom predkladať ponuky činností v oblasti solidarity.

5.   Značka kvality nevedie automaticky k financovaniu v rámci programu.

6.   Činnosti v oblasti solidarity a súvisiace opatrenia na zabezpečenie kvality a podporné opatrenia ponúkané zúčastnenou organizáciou môžu získať finančné prostriedky z programu alebo z iných zdrojov financovania, ktoré nezávisia od rozpočtu Únie.

7.   V prípade zúčastnených organizácií v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc je na základe posudzovania rizika prioritou bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov.

8.   Po ukončení činnosti v oblasti solidarity a na žiadosť účastníka poskytne účastnícka organizácia účastníkovi osvedčenie, v ktorom sa uvedú vzdelávacie výstupy a zručnosti získané počas činnosti v oblasti solidarity, ako je napríklad Youthpass alebo Europass.

Článok 18

Prístup k finančným prostriedkom v rámci programu

O finančné prostriedky v rámci programu môže požiadať každý verejný alebo súkromný subjekt so sídlom v členskom štáte, v zámorskej krajine alebo na zámorskom území alebo v tretej krajine pridruženej k programu, ako aj každá medzinárodná organizácia. V prípade dobrovoľníckej činnosti podľa článkov 7 a 10 je udelenie značky kvality zúčastnenej organizácii nevyhnutnou podmienkou na získanie finančných prostriedkov v rámci programu. V prípade projektov v oblasti solidarity podľa článku 8 môžu o finančné prostriedky v mene neformálnych skupín účastníkov požiadať aj fyzické osoby. Vo všeobecnosti sa žiadosť o grant podáva národnej agentúre krajiny, v ktorej sú subjekt, organizácia alebo fyzická osoba usadené.

KAPITOLA VII

Programovanie, monitorovanie a hodnotenie

Článok 19

Pracovný program

Program sa vykonáva prostredníctvom pracovných programov uvedených v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V pracovných programoch sa uvedie suma pridelená na každú akciu a rozdelenie finančných prostriedkov medzi členské štáty a tretie krajiny pridružené k programu pre akcie, ktoré sa majú riadiť prostredníctvom národnej agentúry. Komisia prijme pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31.

Článok 20

Monitorovanie a podávanie správ

1.   Ukazovatele na účely podávania správ o pokroku programu pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov stanovených v článku 3 sú uvedené v prílohe.

2.   Na zabezpečenie účinného posúdenia pokroku programu pri dosahovaní jeho cieľov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom zmeniť prílohu ohľadne ukazovateľov, ak sa to považuje za potrebné, a doplniť toto nariadenie o ustanovenia o vytvorení rámca pre monitorovanie a hodnotenie.

3.   Systémom podávania správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby sa údaje pre monitorovanie vykonávania a výsledkov programu získavali efektívne, účinne, včas a na primeranej úrovni podrobnosti.

Na uvedený účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie a prípadne členským štátom ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.

Článok 21

Hodnotenie

1.   Komisia vykonáva hodnotenia včas, aby sa mohli využiť v rozhodovacom procese.

2.   Hneď, ako sú k dispozícii dostatočné informácie o vykonávaní programu, ale v každom prípade najneskôr 31. decembra 2024, vykoná Komisia priebežné hodnotenie programu. K uvedenému priebežnému hodnoteniu sa priloží aj záverečné hodnotenie programu Európskeho zboru solidarity na roky 2018-2020, ktoré sa začlení do priebežného hodnotenia. Pri priebežnom hodnotení programu sa posúdi celková účinnosť a výkonnosť programu, ako aj realizácia opatrení na začleňovanie.

3.   Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v kapitole IX a povinnosti národných agentúr stanovené v článku 24, členské štáty predložia Komisii do 31. mája 2024 správu o vykonávaní a vplyve programu na svojich príslušných územiach.

4.   Komisia v prípade potreby a na základe priebežného hodnotenia predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.

5.   Po 31. decembri 2027, ale v každom prípade najneskôr 31. decembra 2031, vykoná Komisia záverečné hodnotenie výsledkov a vplyvu programu.

6.   Komisia predloží všetky hodnotenia vykonané podľa tohto článku vrátane priebežného hodnotenia spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

KAPITOLA VIII

Informovanie, komunikácia a šírenie informácií

Článok 22

Informovanie, komunikácia a šírenie informácií

1.   Príjemcovia finančných prostriedkov Únie musia priznať pôvod uvedených finančných prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť financovania Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

2.   Komisia vykonáva informačné a komunikačné akcie v súvislosti s programom, akciami vykonávanými v rámci programu a dosiahnutými výsledkami. Finančné zdroje pridelené na program zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa uvedené priority týkajú cieľov stanovených v článku 3.

3.   Národné agentúry v spolupráci s Komisiou vypracujú jednotnú stratégiu, pokiaľ ide o účinný kontakt s verejnosťou a šírenie a využívanie výsledkov činností podporovaných v rámci akcií, ktoré riadia v rámci programu. Národné agentúry pomáhajú Komisii vo všeobecnej úlohe šírenia informácií o programe vrátane informácií o akciách a činnostiach riadených na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj o jeho výsledkoch. Národné agentúry informujú príslušné cieľové skupiny o akciách a činnostiach uskutočňovaných vo svojej príslušnej krajine.

4.   Zúčastnené organizácie používajú názov „Európsky zbor solidarity“ na účely komunikácie a šírenia informácií súvisiacich s programom.

KAPITOLA IX

Systém riadenia a auditu

Článok 23

Vnútroštátny orgán

V každom členskom štáte a v každej tretej krajine pridruženej k programu pôsobia vnútroštátne orgány určené na riadenie akcií uvedených v kapitole III nariadenia (EÚ) 2021/817 aj ako vnútroštátne orgány v rámci programu. Na vnútroštátne orgány v rámci programu sa mutatis mutandis vzťahuje článok 26 ods. 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 a 14 nariadenia (EÚ) 2021/817.

mutatis mutandis

Článok 24

Národná agentúra

1.   V každom členskom štáte a v každej tretej krajine pridruženej k programu pôsobia národné agentúry určené na riadenie akcií uvedených v kapitole III nariadenia (EÚ) 2021/817 vo svojich príslušných krajinách aj ako národné agentúry v rámci programu. Na národné agentúry v rámci programu sa mutatis mutandis vzťahuje článok 27 ods. 1 a 2 a 4 až 8 nariadenia (EÚ) 2021/817.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 27 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/817, zodpovedá národná agentúra aj za riadenie všetkých fáz životného cyklu projektu v rámci akcií programu uvedených vo vykonávacích aktoch podľa článku 19 tohto nariadenia v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3.   Ak pre tretiu krajinu podľa článku 13 ods. 1 tohto nariadenia nebola určená národná agentúra, zriadi sa v súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/817.

Článok 25

Európska komisia

1.   Pravidlá, ktoré sa uplatňujú na vzťah medzi Komisiou a národnou agentúrou, sa stanovujú v súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/817 v písomnom dokumente, ktorý:

| a) | stanovuje normy vnútornej kontroly pre dotknutú národnú agentúru a pravidlá riadenia finančných prostriedkov Únie na grantovú podporu národnými agentúrami; |
| --- | --- |

a)

stanovuje normy vnútornej kontroly pre dotknutú národnú agentúru a pravidlá riadenia finančných prostriedkov Únie na grantovú podporu národnými agentúrami;

| b) | zahŕňa pracovný program národnej agentúry, v ktorom sa vymedzujú riadiace úlohy národnej agentúry, na ktoré sa poskytuje podpora Únie, a |
| --- | --- |

b)

zahŕňa pracovný program národnej agentúry, v ktorom sa vymedzujú riadiace úlohy národnej agentúry, na ktoré sa poskytuje podpora Únie, a

| c) | stanovuje požiadavky na národnú agentúru týkajúce sa podávania správ. |
| --- | --- |

c)

stanovuje požiadavky na národnú agentúru týkajúce sa podávania správ.

2.   Komisia každý rok sprístupní národnej agentúre tieto finančné prostriedky:

| a) | finančné prostriedky na grantovú podporu v členskom štáte alebo v tretej krajine pridruženej k programu určené pre akcie programu, ktorých riadenie je zverené národnej agentúre; |
| --- | --- |

a)

finančné prostriedky na grantovú podporu v členskom štáte alebo v tretej krajine pridruženej k programu určené pre akcie programu, ktorých riadenie je zverené národnej agentúre;

| b) | finančný príspevok na podporu riadiacich úloh národnej agentúry, ktoré sa stanovia v súlade so spôsobom stanoveným v článku 28 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/817. |
| --- | --- |

b)

finančný príspevok na podporu riadiacich úloh národnej agentúry, ktoré sa stanovia v súlade so spôsobom stanoveným v článku 28 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/817.

3.   Komisia stanoví požiadavky na pracovný program národnej agentúry. Komisia sprístupní finančné prostriedky programu národnej agentúre až po tom, ako oficiálne schváli pracovný program národnej agentúry.

4.   Na základe požiadaviek na súlad pre národné agentúry, ktoré sa uvádzajú v článku 26 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2021/817, Komisia preskúma vnútroštátne systémy riadenia a kontroly, ročné vyhlásenie riadiaceho subjektu národnej agentúry a stanovisko nezávislého audítorského subjektu k nemu, pričom náležite zohľadní informácie poskytnuté vnútroštátnym orgánom o jeho činnostiach monitorovania a dohľadu v súvislosti s programom.

5.   Komisia po posúdení ročného vyhlásenia riadiaceho subjektu a stanoviska nezávislého audítorského subjektu k nemu zašle svoje stanovisko a pripomienky k nim národnej agentúre a vnútroštátnemu orgánu.

6.   V prípade, že Komisia nemôže akceptovať ročné vyhlásenie riadiaceho subjektu alebo nezávislé audítorské stanovisko k nemu, alebo v prípade neuspokojivej implementácie pripomienok Komisie národnou agentúrou môže Komisia vykonať všetky preventívne a nápravné opatrenia potrebné na ochranu finančných záujmov Únie v súlade s článkom 131 ods. 3 prvým pododsekom písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Článok 26

Nezávislý audítorský subjekt

1.   Nezávislý audítorský subjekt vydáva audítorské stanovisko k ročnému vyhláseniu riadiaceho subjektu uvedenému v článku 155 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Stanovisko tvorí základ celkového uistenia podľa článku 127 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Nezávislý audítorský subjekt:

| a) | má potrebnú odbornú spôsobilosť na vykonávanie auditov vo verejnom sektore; |
| --- | --- |

a)

má potrebnú odbornú spôsobilosť na vykonávanie auditov vo verejnom sektore;

| b) | zabezpečí, aby jeho audity zohľadňovali medzinárodne prijaté audítorské štandardy, a |
| --- | --- |

b)

zabezpečí, aby jeho audity zohľadňovali medzinárodne prijaté audítorské štandardy, a

| c) | nesmie byť v konflikte záujmov vo vzťahu k právnemu subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra, a z hľadiska svojich funkcií musí byť od tohto subjektu nezávislý. |
| --- | --- |

c)

nesmie byť v konflikte záujmov vo vzťahu k právnemu subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra, a z hľadiska svojich funkcií musí byť od tohto subjektu nezávislý.

3.   Nezávislý audítorský subjekt poskytuje Komisii a jej zástupcom a Dvoru audítorov úplný prístup ku všetkým dokumentom a správam, o ktoré sa opiera jeho audítorské stanovisko k ročnému vyhláseniu riadiaceho subjektu národnej agentúry.

KAPITOLA X

Systém kontroly

Článok 27

Zásady systému kontroly

1.   Komisia je zodpovedná za dozorné kontroly, pokiaľ ide o akcie programu riadené národnými agentúrami. Stanoví minimálne požiadavky na kontroly vykonávané národnou agentúrou a nezávislým audítorským subjektom.

2.   Národné agentúry sú zodpovedné za primárne kontroly prijímateľov grantov na akcie programu, ktoré im boli zverené. Uvedené kontroly musia poskytnúť primerané uistenie, že udelené granty sa využívajú v súlade s ich určením a s príslušnými pravidlami Únie.

3.   Pokiaľ ide o finančné prostriedky programu prevedené na národné agentúry, Komisia zabezpečuje riadnu koordináciu svojich kontrol s vnútroštátnymi orgánmi a národnými agentúrami na základe zásady jediného auditu a v nadväznosti na analýzu rizík. Tento odsek sa nevzťahuje na vyšetrovania vykonávané OLAF-om.

Článok 28

Ochrana finančných záujmov Únie

Ak sa prostredníctvom rozhodnutia prijatého podľa medzinárodnej dohody alebo na základe akéhokoľvek iného právneho nástroja zúčastňuje na programe tretia krajina, táto tretia krajina udelí potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. V prípade OLAF-u tieto práva zahŕňajú právo vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

KAPITOLA XI

Komplementarita

Článok 29

Komplementarita akcií Únie

1.   Akcie programu musia byť konzistentné a komplementárne s príslušnými politikami, nástrojmi a programami, najmä s programom Erasmus+, ako aj s existujúcimi sieťami na úrovni Únie relevantnými pre činnosti programu.

2.   Akcie programu musia byť konzistentné a komplementárne s príslušnými politikami, programami a nástrojmi na vnútroštátnej úrovni v členských štátoch a tretích krajinách pridružených k programu. Komisia, vnútroštátne orgány a národné agentúry si na tento účel vymieňajú informácie o existujúcich vnútroštátnych systémoch a prioritách týkajúcich sa solidarity a mládeže na jednej strane a o akciách v rámci programu na strane druhej, a to s cieľom využiť relevantné osvedčené postupy a dosiahnuť efektívnosť a účinnosť.

3.   Dobrovoľnícka činnosť podľa článku 10 musí byť najmä konzistentná a komplementárna s ostatnými oblasťami vonkajšej činnosti Únie, najmä s politikou humanitárnej pomoci, rozvojovej spolupráce, rozširovania, susedskou politikou a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany.

4.   Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok v rámci programu, možno poskytnúť príspevok aj z iného programu Únie, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. Zodpovedajúci príspevok na akciu podlieha pravidlám príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nepresiahne celkové oprávnené náklady na akciu. Podpora z rôznych programov Únie sa môže vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, v ktorých sa stanovujú podmienky podpory.

5.   Návrhy projektov môžu získať podporu z Európskeho fondu regionálneho rozvoja alebo Európskeho sociálneho fondu plus v súlade s článkom 73 ods. 4 nariadenia o všeobecných ustanoveniach na roky 2021 – 2027, ak v rámci programu získali značku Známka excelentnosti na základe splnenia týchto kumulatívnych podmienok:

| a) | boli posúdené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci tohto programu, |
| --- | --- |

a)

boli posúdené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci tohto programu,

| b) | spĺňajú minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v uvedenej výzve na predkladanie návrhov a |
| --- | --- |

b)

spĺňajú minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v uvedenej výzve na predkladanie návrhov a

| c) | nemôžu sa financovať v rámci uvedenej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení. |
| --- | --- |

c)

nemôžu sa financovať v rámci uvedenej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení.

KAPITOLA XII

Prechodné a záverečné ustanovenia

Článok 30

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 20 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 20 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 20 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 31

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 32

Zrušenie

Nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014 sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2021.

Článok 33

Prechodné ustanovenia

1.   Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani zmenu akcií začatých podľa nariadenia (EÚ) 2018/1475 alebo (EÚ) č. 375/2014, ktoré sa naďalej vzťahujú na uvedené akcie až do ich ukončenia.

2.   Z finančného krytia programu sa môžu uhrádzať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa nariadenia (EÚ) 2018/1475 alebo (EÚ) č. 375/2014.

3.   V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách a odchylne od článku 193 ods. 4 uvedeného nariadenia sa v riadne odôvodnených prípadoch uvedených v rozhodnutí o financovaní môžu činnosti podporované podľa tohto nariadenia a súvisiace náklady vzniknuté v roku 2021 považovať za oprávnené od 1. januára 2021 aj v prípade, že tieto činnosti boli vykonané a tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant.

4.   V prípade potreby možno rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov uvedených v článku 11 ods. 3 zahrnúť do rozpočtu Únie na obdobie po roku 2027, aby sa umožnilo riadenie akcií a činností, ktoré sa neskončia do 31. decembra 2027.

5.   Členské štáty na vnútroštátnej úrovni zabezpečia nerušený prechod medzi akciami vykonávanými v rámci programu Európskeho zboru solidarity na roky 2018 – 2020 a akciami, ktoré sa majú vykonávať v rámci programu.

Článok 34

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 1. januára 2021.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. mája 2021

Za Európsky parlament

predseda

D.M. SASSOLI

Za Radu

predsedníčka

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 201.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 86, 7.3.2019, s. 282.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 12. marca 2019 (Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 218) a pozícia Rady v prvom čítaní z 20. apríla 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Pozícia Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  
  Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1.

4

(5)  
  Ú. v. EÚ C 456, 18.12.2018, s. 1.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

9

(10)  Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

18

(19)  
  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Rozhodnutie Rady 2013/755/EÚ z 25. novembra 2013 o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (Ú. v. EÚ L 344, 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1475 z 2. októbra 2018, ktorým sa stanovuje právny rámec Európskeho zboru solidarity a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1288/2013, nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 a rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 250, 4.10.2018, s. 1).

24

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

25

---

PRÍLOHA

Merania kvantitatívnych ukazovateľov sa v príslušných prípadoch rozčlenia podľa krajiny, odbornej praxe, dosiahnutého stupňa vzdelania, rodu a typu akcie a činnosti.

Monitorovať sa majú tieto oblasti:

| a) | počet účastníkov na činnostiach v oblasti solidarity; |
| --- | --- |

a)

počet účastníkov na činnostiach v oblasti solidarity;

| b) | podiel účastníkov s nedostatkom príležitostí; |
| --- | --- |

b)

podiel účastníkov s nedostatkom príležitostí;

| c) | počet organizácií, ktoré sú držiteľmi značky kvality; |
| --- | --- |

c)

počet organizácií, ktoré sú držiteľmi značky kvality;

| d) | počet účastníkov, ktorí sú mladými ľuďmi s nedostatkom príležitostí; |
| --- | --- |

d)

počet účastníkov, ktorí sú mladými ľuďmi s nedostatkom príležitostí;

| e) | podiel účastníkov, ktorí nahlásili pozitívne vzdelávacie výstupy; |
| --- | --- |

e)

podiel účastníkov, ktorí nahlásili pozitívne vzdelávacie výstupy;

| f) | podiel účastníkov, ktorých vzdelávacie výstupy boli zdokumentované prostredníctvom nástroja na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií, ako je Youthpass, Europass alebo vnútroštátny nástroj; |
| --- | --- |

f)

podiel účastníkov, ktorých vzdelávacie výstupy boli zdokumentované prostredníctvom nástroja na zabezpečovanie transparentnosti a uznávanie kvalifikácií, ako je Youthpass, Europass alebo vnútroštátny nástroj;

| g) | celková miera spokojnosti účastníkov, pokiaľ ide o kvalitu činností; |
| --- | --- |

g)

celková miera spokojnosti účastníkov, pokiaľ ide o kvalitu činností;

| h) | podiel činností, ktoré sú zamerané na ciele v oblasti klímy; |
| --- | --- |

h)

podiel činností, ktoré sú zamerané na ciele v oblasti klímy;

| i) | miera spokojnosti dobrovoľníkov vyslaných do oblasti humanitárnej pomoci, ako aj zúčastnených organizácií, pokiaľ ide o skutočný humanitárny prínos týchto činností na mieste; |
| --- | --- |

i)

miera spokojnosti dobrovoľníkov vyslaných do oblasti humanitárnej pomoci, ako aj zúčastnených organizácií, pokiaľ ide o skutočný humanitárny prínos týchto činností na mieste;

| j) | počet činností v tretích krajinách, ktorými sa prispieva k posilneniu miestnych aktérov a miestnych komunít a ktoré dopĺňajú dobrovoľnícku činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc. |
| --- | --- |

j)

počet činností v tretích krajinách, ktorými sa prispieva k posilneniu miestnych aktérov a miestnych komunít a ktoré dopĺňajú dobrovoľnícku činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc.

---