# Uradni list L 203/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 203 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 649. junij 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 203

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 649. junij 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/924 z dne 3. junija 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Mednarodnega sveta za kakav v zvezi s podaljšanjem Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 | 8 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/925 z dne 7. junija 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na Svetovnem forumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo za harmonizacijo pravilnikov o vozilih glede predlogov sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter predlogov sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9 | 10 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/926 z dne 7. junija 2021 o stališču, ki ga v imenu Evropske unije v pisnem postopku zastopajo udeleženke Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih in udeleženke sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove v zvezi s prošnjo Združenega kraljestva, da postane njun udeleženec | 12 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/927 z dne 31. maja 2021 o določitvi enotnega medsektorskega korekcijskega faktorja za prilagoditev brezplačnih dodelitev pravic do emisije za obdobje 2021–2025
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 3745)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Sklep (EU) 2021/928 predstavnikov vlad držav članic z dne 2. junija 2021 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča | 16 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/924 z dne 3. junija 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Mednarodnega sveta za kakav v zvezi s podaljšanjem Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010

8

*

Sklep Sveta (EU) 2021/925 z dne 7. junija 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na Svetovnem forumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo za harmonizacijo pravilnikov o vozilih glede predlogov sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter predlogov sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9

10

*

Sklep Sveta (EU) 2021/926 z dne 7. junija 2021 o stališču, ki ga v imenu Evropske unije v pisnem postopku zastopajo udeleženke Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih in udeleženke sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove v zvezi s prošnjo Združenega kraljestva, da postane njun udeleženec

12

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/927 z dne 31. maja 2021 o določitvi enotnega medsektorskega korekcijskega faktorja za prilagoditev brezplačnih dodelitev pravic do emisije za obdobje 2021–2025
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 3745)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 3745)

1

14

*

Sklep (EU) 2021/928 predstavnikov vlad držav članic z dne 2. junija 2021 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

16

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/756 z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini ( UL L 162, 10.5.2021 ) | 17 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/756 z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini ( UL L 162, 10.5.2021 )

( UL L 162, 10.5.2021 )

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/923

z dne 25. marca 2021

o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 94(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na profil tveganosti institucije lahko pomembno vplivajo ne le poklicne dejavnosti zaposlenih iz točk (a), (b) in (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, temveč tudi poklicne dejavnosti drugih zaposlenih. To velja zlasti, kadar imajo ti zaposleni vodstvene odgovornosti za pomembne poslovne enote ali za kontrolne funkcije, ker lahko sprejemajo strateške ali druge temeljne odločitve, ki vplivajo na poslovne dejavnosti ali uporabljeni okvir kontrole. Takšne kontrolne funkcije običajno vključujejo upravljanje tveganj, zagotavljanje skladnosti in notranjo revizijo. Tveganja, ki jih nosijo pomembne poslovne enote, in način njihovega upravljanja so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(1)

Na profil tveganosti institucije lahko pomembno vplivajo ne le poklicne dejavnosti zaposlenih iz točk (a), (b) in (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, temveč tudi poklicne dejavnosti drugih zaposlenih. To velja zlasti, kadar imajo ti zaposleni vodstvene odgovornosti za pomembne poslovne enote ali za kontrolne funkcije, ker lahko sprejemajo strateške ali druge temeljne odločitve, ki vplivajo na poslovne dejavnosti ali uporabljeni okvir kontrole. Takšne kontrolne funkcije običajno vključujejo upravljanje tveganj, zagotavljanje skladnosti in notranjo revizijo. Tveganja, ki jih nosijo pomembne poslovne enote, in način njihovega upravljanja so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti institucije.

| (2) | Zato je poleg zaposlenih iz točk (a), (b) in (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU treba določiti merila za opredelitev drugih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Ta merila bi morala upoštevati pristojnosti in odgovornosti teh zaposlenih, profil tveganosti in kazalnike uspešnosti zadevne institucije, njeno notranjo organiziranost ter njeno naravo, obseg in kompleksnost. Ta merila bi morala institucijam tudi omogočiti, da v svojih politikah prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev, da zadevni zaposleni pri opravljanju svojih nalog ravnajo skrbno. Nazadnje bi morala navedena merila odražati stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj institucije. |
| --- | --- |

(2)

Zato je poleg zaposlenih iz točk (a), (b) in (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU treba določiti merila za opredelitev drugih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Ta merila bi morala upoštevati pristojnosti in odgovornosti teh zaposlenih, profil tveganosti in kazalnike uspešnosti zadevne institucije, njeno notranjo organiziranost ter njeno naravo, obseg in kompleksnost. Ta merila bi morala institucijam tudi omogočiti, da v svojih politikah prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev, da zadevni zaposleni pri opravljanju svojih nalog ravnajo skrbno. Nazadnje bi morala navedena merila odražati stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj institucije.

| (3) | Nekateri zaposleni so odgovorni za zagotavljanje notranje podpore, ki je bistvena za izvajanje poslovnih dejavnosti institucije. Njihove dejavnosti in odločitve prav tako lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, saj lahko institucijo izpostavijo pomembnim operativnim in drugim tveganjem. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri zaposleni so odgovorni za zagotavljanje notranje podpore, ki je bistvena za izvajanje poslovnih dejavnosti institucije. Njihove dejavnosti in odločitve prav tako lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, saj lahko institucijo izpostavijo pomembnim operativnim in drugim tveganjem.

| (4) | Kreditno tveganje in tržno tveganje se običajno prevzameta z namenom ustvarjanja poslov. Odvisno od vpletenih zneskov in tveganja lahko takšne poslovne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Zato je primerno, da se za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, uporabijo merila, ki temeljijo na omejitvah pooblastil. Ta merila bi bilo treba izračunati vsaj enkrat letno na podlagi podatkov o kapitalu in pristopov, ki se uporabljajo za regulativne namene. Za zagotovitev sorazmerne uporabe meril v majhnih institucijah pa bi bilo treba uporabiti prag de minimis za kreditno tveganje. |
| --- | --- |

(4)

Kreditno tveganje in tržno tveganje se običajno prevzameta z namenom ustvarjanja poslov. Odvisno od vpletenih zneskov in tveganja lahko takšne poslovne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Zato je primerno, da se za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti lahko pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, uporabijo merila, ki temeljijo na omejitvah pooblastil. Ta merila bi bilo treba izračunati vsaj enkrat letno na podlagi podatkov o kapitalu in pristopov, ki se uporabljajo za regulativne namene. Za zagotovitev sorazmerne uporabe meril v majhnih institucijah pa bi bilo treba uporabiti prag de minimis za kreditno tveganje.

| (5) | Merila za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, bi morala upoštevati tudi, da se v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za nekatere institucije lahko opustijo zahteve glede trgovalne knjige in da so v navedeni uredbi omejitve za institucije določene na različne načine z uporabo različnih pristopov za izračun kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(5)

Merila za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, bi morala upoštevati tudi, da se v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) za nekatere institucije lahko opustijo zahteve glede trgovalne knjige in da so v navedeni uredbi omejitve za institucije določene na različne načine z uporabo različnih pristopov za izračun kapitalskih zahtev.

| (6) | Z ustreznimi kvalitativnimi merili bi se moralo zagotoviti, da se za zaposlene opredeli, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucije. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamezno nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv. |
| --- | --- |

(6)

Z ustreznimi kvalitativnimi merili bi se moralo zagotoviti, da se za zaposlene opredeli, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucije. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamezno nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv.

| (7) | Celotni prejemki zaposlenih so običajno odvisni od prispevka zaposlenih k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev institucije. Ti prejemki so torej odvisni od odgovornosti, nalog, sposobnosti in veščin zaposlenih ter od uspešnosti zaposlenih in institucije. Če so zaposlenemu dodeljeni celotni prejemki, ki presegajo določen prag, je razumno predvidevati, da so taki prejemki povezani s prispevkom zaposlenega k poslovnim ciljem institucije in torej z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti institucije. Zato je primerno uporabiti kvantitativna merila v zvezi s celotnim prejemkom zaposlenega, tako v absolutnem smislu kot v razmerju do drugih zaposlenih v isti instituciji, da se ugotovi, ali bi poklicne dejavnosti tega zaposlenega lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(7)

Celotni prejemki zaposlenih so običajno odvisni od prispevka zaposlenih k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev institucije. Ti prejemki so torej odvisni od odgovornosti, nalog, sposobnosti in veščin zaposlenih ter od uspešnosti zaposlenih in institucije. Če so zaposlenemu dodeljeni celotni prejemki, ki presegajo določen prag, je razumno predvidevati, da so taki prejemki povezani s prispevkom zaposlenega k poslovnim ciljem institucije in torej z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti institucije. Zato je primerno uporabiti kvantitativna merila v zvezi s celotnim prejemkom zaposlenega, tako v absolutnem smislu kot v razmerju do drugih zaposlenih v isti instituciji, da se ugotovi, ali bi poklicne dejavnosti tega zaposlenega lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucije.

| (8) | Določiti bi bilo treba jasne in primerne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Institucije bi morale pravočasno uporabiti kvantitativna merila. Kvantitativna merila bi morala slediti razvoju prejemkov, da bi bila realistična. Na podlagi prve metode, ki sledi takemu razvoju, merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem v predhodnem letu ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za zadevno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v zadevnem letu uspešnosti. Na podlagi druge metode, ki sledi takemu razvoju, ta merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem za predhodno leto ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za zadevno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v tekočem letu ocenjevanja uspešnosti za predhodno poslovno leto. Zadnjenavedena metoda zagotavlja boljšo uskladitev postopka opredelitve z dejanskimi prejemki, dodeljenimi za obdobje uspešnosti, vendar se lahko uporabi le, kadar je še vedno mogoč pravočasen izračun za uporabo kvantitativnih meril. Če tak izračun ni več mogoč, je treba uporabiti prvo metodo. Pri obeh metodah lahko variabilni prejemki vključujejo zneske, ki se dodelijo na podlagi obdobij ocenjevanja uspešnosti, ki so daljša od enega leta, odvisno od meril uspešnosti, ki jih uporablja institucija. |
| --- | --- |

(8)

Določiti bi bilo treba jasne in primerne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Institucije bi morale pravočasno uporabiti kvantitativna merila. Kvantitativna merila bi morala slediti razvoju prejemkov, da bi bila realistična. Na podlagi prve metode, ki sledi takemu razvoju, merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem v predhodnem letu ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za zadevno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v zadevnem letu uspešnosti. Na podlagi druge metode, ki sledi takemu razvoju, ta merila temeljijo na celotnem prejemku, dodeljenem za predhodno leto ocenjevanja uspešnosti, ki vključuje fiksne prejemke, izplačane za zadevno leto ocenjevanja uspešnosti, in variabilne prejemke, dodeljene v tekočem letu ocenjevanja uspešnosti za predhodno poslovno leto. Zadnjenavedena metoda zagotavlja boljšo uskladitev postopka opredelitve z dejanskimi prejemki, dodeljenimi za obdobje uspešnosti, vendar se lahko uporabi le, kadar je še vedno mogoč pravočasen izračun za uporabo kvantitativnih meril. Če tak izračun ni več mogoč, je treba uporabiti prvo metodo. Pri obeh metodah lahko variabilni prejemki vključujejo zneske, ki se dodelijo na podlagi obdobij ocenjevanja uspešnosti, ki so daljša od enega leta, odvisno od meril uspešnosti, ki jih uporablja institucija.

| (9) | Člen 92(3) Direktive 2013/36/EU za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti pomembne poslovne enote, določa kvantitativni prag 500 000 EUR v kombinaciji s povprečnim prejemkom, izplačanim članom upravljalnega organa in višjemu vodstvu. Prejemki, ki presegajo ta količinski prag ali ustrezajo enim najvišjih prejemkov v instituciji, tako vzpostavljajo močno domnevo, da dejavnosti zaposlenih, ki take prejemke prejemajo, pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije; v tem primeru bi bilo treba uporabiti večji nadzorniški pregled, da se ugotovi, ali poklicne dejavnosti teh zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(9)

Člen 92(3) Direktive 2013/36/EU za opredelitev zaposlenih, katerih dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti pomembne poslovne enote, določa kvantitativni prag 500 000 EUR v kombinaciji s povprečnim prejemkom, izplačanim članom upravljalnega organa in višjemu vodstvu. Prejemki, ki presegajo ta količinski prag ali ustrezajo enim najvišjih prejemkov v instituciji, tako vzpostavljajo močno domnevo, da dejavnosti zaposlenih, ki take prejemke prejemajo, pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije; v tem primeru bi bilo treba uporabiti večji nadzorniški pregled, da se ugotovi, ali poklicne dejavnosti teh zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.

| (10) | Za zaposlene ne bi smel veljati člen 94 Direktive 2013/36/EU, kadar institucije na podlagi dodatnih objektivnih meril ugotovijo, da dejavnosti teh zaposlenih dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je institucija izpostavljena ali bi jim lahko bila izpostavljena. Da se zagotovi učinkovita in dosledna uporaba teh objektivnih meril, bi morali pristojni organi odobriti izključitev zaposlenih z najvišjimi prejemki, ki so opredeljeni na podlagi kvantitativnih meril. Za zaposlene, ki jim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi prejemki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izključitve obvestiti Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA), da lahko ta oceni dosledno uporabo teh meril. |
| --- | --- |

(10)

Za zaposlene ne bi smel veljati člen 94 Direktive 2013/36/EU, kadar institucije na podlagi dodatnih objektivnih meril ugotovijo, da dejavnosti teh zaposlenih dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je institucija izpostavljena ali bi jim lahko bila izpostavljena. Da se zagotovi učinkovita in dosledna uporaba teh objektivnih meril, bi morali pristojni organi odobriti izključitev zaposlenih z najvišjimi prejemki, ki so opredeljeni na podlagi kvantitativnih meril. Za zaposlene, ki jim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi prejemki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izključitve obvestiti Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA), da lahko ta oceni dosledno uporabo teh meril.

| (11) | Da bi lahko pristojni organi in revizorji pregledali ocene, ki so jih izvedle institucije, da bi opredelile svoje zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profile tveganosti teh institucij, je ključnega pomena, da institucije vodijo evidenco opravljenih ocen in njihovih rezultatov, vključno z zaposlenimi, ki so bili opredeljeni v skladu z merili, ki temeljijo na njihovih celotnih prejemkih, vendar se za njihove poklicne dejavnosti ocenjuje, da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije. |
| --- | --- |

(11)

Da bi lahko pristojni organi in revizorji pregledali ocene, ki so jih izvedle institucije, da bi opredelile svoje zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profile tveganosti teh institucij, je ključnega pomena, da institucije vodijo evidenco opravljenih ocen in njihovih rezultatov, vključno z zaposlenimi, ki so bili opredeljeni v skladu z merili, ki temeljijo na njihovih celotnih prejemkih, vendar se za njihove poklicne dejavnosti ocenjuje, da nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije.

| (12) | Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 604/2014 (3) bi bilo treba razveljaviti. Vendar investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe ne bi smela nositi neupravičenih stroškov. Zato bi se morala za taka podjetja še naprej uporabljati Delegirana uredba (EU) št. 604/2014, in sicer do 26. junija 2021, ki je datum, do katerega morajo države članice sprejeti in objaviti ukrepe za uskladitev z Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(12)

Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 604/2014 (3) bi bilo treba razveljaviti. Vendar investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe ne bi smela nositi neupravičenih stroškov. Zato bi se morala za taka podjetja še naprej uporabljati Delegirana uredba (EU) št. 604/2014, in sicer do 26. junija 2021, ki je datum, do katerega morajo države članice sprejeti in objaviti ukrepe za uskladitev z Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (13) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložil Komisiji.

| (14) | EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral potencialne povezane stroške in koristi ter prosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) – |
| --- | --- |

(14)

EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral potencialne povezane stroške in koristi ter prosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vodstvena odgovornost“ pomeni situacijo, v kateri zaposleni:






  (a) | vodi poslovno enoto ali kontrolno funkcijo in je neposredno odgovoren upravljalnemu organu kot celoti ali članu upravljalnega organa ali višjemu vodstvu; |
| --- | --- | --- |

(1)

„vodstvena odgovornost“ pomeni situacijo, v kateri zaposleni:

(a)

vodi poslovno enoto ali kontrolno funkcijo in je neposredno odgovoren upravljalnemu organu kot celoti ali članu upravljalnega organa ali višjemu vodstvu;

| (b) | vodi eno od funkcij iz člena 5(a); |
| --- | --- |

(b)

vodi eno od funkcij iz člena 5(a);

| (c) | vodi podrejeno poslovno enoto ali podrejeno kontrolno funkcijo v veliki instituciji, kot je opredeljena v točki (146) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in poroča zaposlenemu, ki ima odgovornosti iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

vodi podrejeno poslovno enoto ali podrejeno kontrolno funkcijo v veliki instituciji, kot je opredeljena v točki (146) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in poroča zaposlenemu, ki ima odgovornosti iz točke (a);

| (2) | „kontrolna funkcija“ pomeni funkcijo, ki je neodvisna od poslovnih enot, ki jih nadzoruje, in ki je odgovorna za objektivno oceno tveganj institucije, pregled teh tveganj ali poročanje o njih, kar med drugim vključuje funkcijo upravljanja tveganj, funkcijo zagotavljanja skladnosti in funkcijo notranje revizije; |
| --- | --- |

(2)

„kontrolna funkcija“ pomeni funkcijo, ki je neodvisna od poslovnih enot, ki jih nadzoruje, in ki je odgovorna za objektivno oceno tveganj institucije, pregled teh tveganj ali poročanje o njih, kar med drugim vključuje funkcijo upravljanja tveganj, funkcijo zagotavljanja skladnosti in funkcijo notranje revizije;

| (3) | „pomembna poslovna enota“ pomeni poslovno enoto, kot je opredeljena v točki (3) člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:






  (a) | razporejen ji je bil notranji kapital, ki predstavlja najmanj 2 % notranjega kapitala institucije, kot je navedeno v členu 73 Direktive 2013/36/EU, ali je institucija zanjo kako drugače ocenila, da pomembno vpliva na notranji kapital institucije; |
| --- | --- | --- |

(3)

„pomembna poslovna enota“ pomeni poslovno enoto, kot je opredeljena v točki (3) člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:

(a)

razporejen ji je bil notranji kapital, ki predstavlja najmanj 2 % notranjega kapitala institucije, kot je navedeno v členu 73 Direktive 2013/36/EU, ali je institucija zanjo kako drugače ocenila, da pomembno vpliva na notranji kapital institucije;

| (b) | je glavno poslovno področje, kot je opredeljeno v točki (36) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(b)

je glavno poslovno področje, kot je opredeljeno v točki (36) člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6).

6

Člen 2

Uporaba meril

1.   Kadar se ta uredba uporablja na posamični podlagi v skladu s členom 109(1) Direktive 2013/36/EU, se skladnost z merili iz členov 3 do 6 te uredbe oceni glede na posamezni profil tveganosti institucije.

2.   Kadar se ta uredba uporablja na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi v skladu z odstavki 2 do 6 člena 109 Direktive 2013/36/EU, se skladnost z merili iz členov 3 do 6 te uredbe oceni glede na profil tveganosti zadevne nadrejene institucije, nadrejenega finančnega holdinga ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi.

3.   Kadar se točka (a) člena 6(1) uporablja na posamični podlagi, se upoštevajo prejemki, ki jih dodeli institucija. Kadar se točka (a) člena 6(1) uporablja na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, konsolidacijska institucija upošteva prejemke, ki jih dodeli kateri koli subjekt, ki spada v obseg konsolidacije.

4.   Točka (b) člena 6(1) se uporablja samo na posamični podlagi.

Člen 3

Merila za določitev, ali poklicne dejavnosti zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti zadevne pomembne poslovne enote iz točke (b) člena 94(2) Direktive 2013/36/EU

Institucije v okviru svojih politik prejemkov uporabijo vsa naslednja merila, da določijo, ali poklicne dejavnosti zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti pomembne poslovne enote:

| (a) | profil tveganosti pomembne poslovne enote; |
| --- | --- |

(a)

profil tveganosti pomembne poslovne enote;

| (b) | porazdelitev notranjega kapitala za kritje narave in stopnje tveganj, kot je navedeno v členu 73 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

porazdelitev notranjega kapitala za kritje narave in stopnje tveganj, kot je navedeno v členu 73 Direktive 2013/36/EU;

| (c) | omejitve tveganj pomembne poslovne enote; |
| --- | --- |

(c)

omejitve tveganj pomembne poslovne enote;

| (d) | kazalnike tveganja in uspešnosti, ki jih institucija uporablja za ugotavljanje, obvladovanje in spremljanje tveganj pomembne poslovne enote v skladu s členom 74 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

kazalnike tveganja in uspešnosti, ki jih institucija uporablja za ugotavljanje, obvladovanje in spremljanje tveganj pomembne poslovne enote v skladu s členom 74 Direktive 2013/36/EU;

| (e) | ustrezna merila uspešnosti, ki jih institucija določi v skladu s točkama (a) in (b) člena 94(1) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(e)

ustrezna merila uspešnosti, ki jih institucija določi v skladu s točkama (a) in (b) člena 94(1) Direktive 2013/36/EU;

| (f) | naloge in pooblastila zaposlenih ali kategorij zaposlenih v zadevni pomembni poslovni enoti. |
| --- | --- |

(f)

naloge in pooblastila zaposlenih ali kategorij zaposlenih v zadevni pomembni poslovni enoti.

Člen 4

Zaposleni ali kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih iz člena 92(3) Direktive 2013/36/EU

Institucije za zaposlene ali kategorije zaposlenih opredelijo, da podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot zaposleni iz člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, če ti zaposleni ali kategorije zaposlenih izpolnjujejo katero koli merilo iz člena 5 ali 6 te uredbe.

Člen 5

Kvalitativna merila

Poleg zaposlenih, opredeljenih v skladu z merili iz točk (a), (b) in (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, se šteje, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno eno ali več naslednjih kvalitativnih meril:

| (a) | zaposleni ima vodstveno odgovornost za:






  (i) | pravne zadeve; |
| --- | --- | --- |

(a)

zaposleni ima vodstveno odgovornost za:

(i)

pravne zadeve;

| (ii) | trdnost računovodskih usmeritev in postopkov; |
| --- | --- |

(ii)

trdnost računovodskih usmeritev in postopkov;

| (iii) | finance, vključno z obdavčitvijo in pripravo proračuna; |
| --- | --- |

(iii)

finance, vključno z obdavčitvijo in pripravo proračuna;

| (iv) | izvajanje ekonomske analize; |
| --- | --- |

(iv)

izvajanje ekonomske analize;

| (v) | preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(v)

preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma;

| (vi) | človeške vire; |
| --- | --- |

(vi)

človeške vire;

| (vii) | razvoj ali izvajanje politike prejemkov; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj ali izvajanje politike prejemkov;

| (viii) | informacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

(viii)

informacijsko tehnologijo;

| (ix) | informacijsko varnost; |
| --- | --- |

(ix)

informacijsko varnost;

| (x) | upravljanje dogovorov o zunanjem izvajanju funkcij odločilnega pomena ali pomembnih funkcij iz člena 30(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (7); |
| --- | --- |

(x)

upravljanje dogovorov o zunanjem izvajanju funkcij odločilnega pomena ali pomembnih funkcij iz člena 30(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (7);

7

| (b) | zaposleni ima vodstvene odgovornosti za katero koli kategorijo tveganja iz členov 79 do 87 Direktive 2013/36/EU ali je član z glasovalno pravico v odboru, ki je odgovoren za upravljanje katere koli kategorije tveganja iz navedenih členov; |
| --- | --- |

(b)

zaposleni ima vodstvene odgovornosti za katero koli kategorijo tveganja iz členov 79 do 87 Direktive 2013/36/EU ali je član z glasovalno pravico v odboru, ki je odgovoren za upravljanje katere koli kategorije tveganja iz navedenih členov;

| (c) | v zvezi z izpostavljenostjo iz naslova kreditnega tveganja v nominalnem znesku na transakcijo, ki predstavlja 0,5 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije in je vsaj 5 milijonov EUR, zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (i) | zaposleni ima pooblastilo za sprejemanje ali odobritev odločitev o takšnih izpostavljenostih iz naslova kreditnega tveganja ali veto na njih; |
| --- | --- | --- |

(c)

v zvezi z izpostavljenostjo iz naslova kreditnega tveganja v nominalnem znesku na transakcijo, ki predstavlja 0,5 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije in je vsaj 5 milijonov EUR, zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(i)

zaposleni ima pooblastilo za sprejemanje ali odobritev odločitev o takšnih izpostavljenostih iz naslova kreditnega tveganja ali veto na njih;

| (ii) | zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje odločitev iz točke (i) te točke (c); |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje odločitev iz točke (i) te točke (c);

| (d) | v zvezi z institucijo, za katero se ne uporablja odstopanje za majhen obseg postavk trgovalne knjige iz člena 94 Uredbe (EU) št. 575/2013, zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (i) | zaposleni ima pooblastilo za sprejemanje, odobritev ali veto na odločitve o transakcijah iz trgovalne knjige, ki skupno predstavljajo enega od naslednjih pragov:






  — | kjer je uporabljen standardiziran pristop, kapitalsko zahtevo za tržna tveganja, ki predstavlja 0,5 % ali več navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v zvezi z institucijo, za katero se ne uporablja odstopanje za majhen obseg postavk trgovalne knjige iz člena 94 Uredbe (EU) št. 575/2013, zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(i)

zaposleni ima pooblastilo za sprejemanje, odobritev ali veto na odločitve o transakcijah iz trgovalne knjige, ki skupno predstavljajo enega od naslednjih pragov:

—

kjer je uporabljen standardiziran pristop, kapitalsko zahtevo za tržna tveganja, ki predstavlja 0,5 % ali več navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije,

| — | če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja); |
| --- | --- |

—

če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja);

| (ii) | zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje odločitev iz točke (i) te točke; |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje odločitev iz točke (i) te točke;

| (e) | zaposleni vodi skupino zaposlenih, ki imajo posamezna pooblastila za sklepanje poslov v imenu institucije, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (i) | vsota teh pooblastil je enaka pragu iz točke (c)(i) ali iz prve alinee točke (d)(i) ali ga presega; |
| --- | --- | --- |

(e)

zaposleni vodi skupino zaposlenih, ki imajo posamezna pooblastila za sklepanje poslov v imenu institucije, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(i)

vsota teh pooblastil je enaka pragu iz točke (c)(i) ali iz prve alinee točke (d)(i) ali ga presega;

| (ii) | če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, te pooblastila znašajo 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja); če institucija ne izračuna tvegane vrednosti na ravni tega zaposlenega, se seštejejo omejitve tvegane vrednosti zaposlenih, ki jih vodi ta zaposleni; |
| --- | --- |

(ii)

če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, te pooblastila znašajo 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja); če institucija ne izračuna tvegane vrednosti na ravni tega zaposlenega, se seštejejo omejitve tvegane vrednosti zaposlenih, ki jih vodi ta zaposleni;

| (f) | zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril v zvezi z odločitvijo o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov:






  (i) | zaposleni je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev; |
| --- | --- | --- |

(f)

zaposleni izpolnjuje eno od naslednjih meril v zvezi z odločitvijo o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov:

(i)

zaposleni je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev;

| (ii) | zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje takšnih odločitev. |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni je član z glasovalno pravico v odboru, ki je pooblaščen za sprejemanje takšnih odločitev.

Člen 6

Kvantitativna merila

1.   Poleg zaposlenih, opredeljenih v skladu z merili iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, se šteje, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvantitativnih meril:

| (a) | zaposlenim, vključno z zaposlenimi iz točke (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak 750 000 EUR ali večji; |
| --- | --- |

(a)

zaposlenim, vključno z zaposlenimi iz točke (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, je bil v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljen celotni prejemek, ki je enak 750 000 EUR ali večji;

| (b) | če ima institucija več kot 1 000 zaposlenih, spadajo zaposleni k 0,3 % osebja (zaokroženo na prvo naslednje celo število), ki mu je bil znotraj institucije dodeljen najvišji celotni prejemek v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto na posamični podlagi. |
| --- | --- |

(b)

če ima institucija več kot 1 000 zaposlenih, spadajo zaposleni k 0,3 % osebja (zaokroženo na prvo naslednje celo število), ki mu je bil znotraj institucije dodeljen najvišji celotni prejemek v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto na posamični podlagi.

2.   Merilo iz odstavka 1 se ne uporablja, če institucija ugotovi, da poklicne dejavnosti zaposlenega nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, ker zaposleni ali kategorija zaposlenih, kateri pripada zaposleni, izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

| (a) | zaposleni ali kategorija zaposlenih opravlja samo poklicne dejavnosti in ima pooblastila v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota; |
| --- | --- |

(a)

zaposleni ali kategorija zaposlenih opravlja samo poklicne dejavnosti in ima pooblastila v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota;

| (b) | poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ob upoštevanju meril iz člena 3 ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote. |
| --- | --- |

(b)

poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ob upoštevanju meril iz člena 3 ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote.

3.   Da bi institucija lahko uporabila odstavek 2, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa, odgovornega za bonitetni nadzor te institucije. Pristojni organ da predhodno odobritev le, če lahko institucija dokaže, da je izpolnjen eden od pogojev iz odstavka 2.

4.   Če je zaposlenemu dodeljen celotni prejemek v višini 1 000 000 EUR ali več v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto, pristojni organ da svojo predhodno odobritev na podlagi odstavka 3 le v izjemnih okoliščinah. Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega odstavka, pristojni organ pred odobritvijo v zvezi s takim zaposlenim obvesti EBA.

Obstoj izjemnih okoliščin dokaže institucija in oceni pristojni organ. Izjemne okoliščine so razmere, ki so neobičajne in zelo redke ali daleč presegajo običajno stanje. Izjemne okoliščine so povezane z zaposlenim.

Člen 7

Izračun povprečnega celotnega prejemka za člane upravljalnega organa in višjega vodstva ter dodeljenih variabilnih prejemkov

1.   Povprečni celotni prejemek vseh članov upravljalnega organa in višjega vodstva se izračuna ob upoštevanju vsote fiksnih in variabilnih prejemkov vseh članov upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja in nadzorni funkciji ter vseh zaposlenih, ki pripadajo višjemu vodstvu, kot je opredeljeno v točki (9) člena 3(1) Direktive 2013/36/EU.

2.   Za namene te uredbe se variabilni prejemki, ki so bili dodeljeni, vendar še niso bili izplačani, vrednotijo po stanju na datum dodelitve brez upoštevanja uporabe diskontne stopnje iz točke (g)(iii) člena 94(1) Direktive 2013/36/EU ali zmanjšanja izplačil z vračilom sredstev, sistemom malusov ali kako drugače.

3.   Vsi zneski variabilnih in fiksnih prejemkov se izračunajo v bruto vrednosti in v ekvivalentu polnega delovnega časa.

4.   Institucija s politikami prejemkov določi referenčno leto za variabilne prejemke, ki ga upošteva pri izračunu celotnega prejemka. To referenčno leto je bodisi leto pred poslovnim letom, v katerem so dodeljeni variabilni prejemki, bodisi leto pred poslovnim letom, za katero so dodeljeni variabilni prejemki.

Člen 8

Razveljavitev Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014

Delegirana uredba (EU) št. 604/2014 se razveljavi. Vendar se navedena delegirana uredba še naprej uporablja za investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, do 26. junija 2021.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (UL L 167, 6.6.2014, str. 30).

3

(4)  Direktiva (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (UL L 314, 5.12.2019, str. 64).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

(6)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).

7

---

SKLEPI

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/8

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/924

z dne 3. junija 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Mednarodnega sveta za kakav v zvezi s podaljšanjem Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je s Sklepom Sveta 2012/189/EU (1) sklenila Mednarodni sporazum o kakavu 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(1)

Unija je s Sklepom Sveta 2012/189/EU (1) sklenila Mednarodni sporazum o kakavu 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. oktobra 2012.

| (2) | Na podlagi člena 62(1) Sporazuma ostane Sporazum v veljavi do 30. septembra 2022, razen če je podaljšan. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 62(1) Sporazuma ostane Sporazum v veljavi do 30. septembra 2022, razen če je podaljšan.

| (3) | Na podlagi člena 7(1) Sporazuma Mednarodni svet za kakav Mednarodne organizacije za kakav uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje posebnih določb Sporazuma. Mednarodni svet za kakav lahko v skladu s členom 62(4) Sporazuma sprejme sklep o podaljšanju Sporazuma za obdobje po sedanjem datumu prenehanja veljavnosti „za dve obdobji po največ dve kakavovi leti“, tj. do 30. septembra 2024 za prvo obdobje in do 30. septembra 2026 za drugo obdobje. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 7(1) Sporazuma Mednarodni svet za kakav Mednarodne organizacije za kakav uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje posebnih določb Sporazuma. Mednarodni svet za kakav lahko v skladu s členom 62(4) Sporazuma sprejme sklep o podaljšanju Sporazuma za obdobje po sedanjem datumu prenehanja veljavnosti „za dve obdobji po največ dve kakavovi leti“, tj. do 30. septembra 2024 za prvo obdobje in do 30. septembra 2026 za drugo obdobje.

| (4) | Mednarodni svet za kakav naj bi 22. in 23. aprila 2021 po 103. seji sprejel sklep o podaljšanju Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodni svet za kakav naj bi 22. in 23. aprila 2021 po 103. seji sprejel sklep o podaljšanju Sporazuma.

| (5) | Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije sprejme v Mednarodnem svetu za kakav, saj bo sklep Mednarodnega sveta za kakav v zvezi s podaljšanjem Sporazuma za Unijo zavezujoč. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije sprejme v Mednarodnem svetu za kakav, saj bo sklep Mednarodnega sveta za kakav v zvezi s podaljšanjem Sporazuma za Unijo zavezujoč.

| (6) | Ob upoštevanju pomena sektorja kakava za številne države članice in gospodarstvo Unije je v interesu Unije, da se Sporazum podaljša in da Unija ostane njegova pogodbenica. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju pomena sektorja kakava za številne države članice in gospodarstvo Unije je v interesu Unije, da se Sporazum podaljša in da Unija ostane njegova pogodbenica.

| (7) | S podaljšanjem Sporazuma za največ štiri leta bi morale imeti članice Mednarodnega sveta za kakav dovolj časa, da v prihodnosti opravijo obsežno revizijo Sporazuma, ki bo osredotočena na njegovo posodobitev in poenostavitev – |
| --- | --- |

(7)

S podaljšanjem Sporazuma za največ štiri leta bi morale imeti članice Mednarodnega sveta za kakav dovolj časa, da v prihodnosti opravijo obsežno revizijo Sporazuma, ki bo osredotočena na njegovo posodobitev in poenostavitev –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije sprejme v okviru Mednarodnega sveta za kakav Mednarodne organizacije za kakav glede Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 n je, da se glasuje za podaljšanje za dve obdobji po največ dve kakavovi leti, in sicer do 30. septembra 2024 za prvo obdobje in do 30. septembra 2026 za drugo obdobje.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 3. junija 2021

Za Svet

predsednik

P. N. SANTOS

---

(1)  Sklep Sveta 2012/189/EU z dne 26. marca 2012 o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 (UL L 102, 12.4.2012, str. 1).

1

---

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/10

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/925

z dne 7. junija 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na Svetovnem forumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo za harmonizacijo pravilnikov o vozilih glede predlogov sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter predlogov sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je s Sklepom Sveta 97/836/ES (1) pristopila k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: Revidirani sporazum iz leta 1958). Revidirani sporazum iz leta 1958 je začel veljati 24. marca 1998. |
| --- | --- |

(1)

Unija je s Sklepom Sveta 97/836/ES (1) pristopila k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: Revidirani sporazum iz leta 1958). Revidirani sporazum iz leta 1958 je začel veljati 24. marca 1998.

| (2) | Unija je s Sklepom Sveta 2000/125/ES (2) pristopila k Sporazumu o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih (v nadaljnjem besedilu: Vzporedni sporazum). Vzporedni sporazum je začel veljati 15. februarja 2000. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Sklepom Sveta 2000/125/ES (2) pristopila k Sporazumu o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih (v nadaljnjem besedilu: Vzporedni sporazum). Vzporedni sporazum je začel veljati 15. februarja 2000.

| (3) | Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa upravne določbe in tehnične zahteve za homologacijo in dajanje na trg vseh novih vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot. Z navedeno uredbo so bili v sistem EU-homologacije vključeni pravilniki, sprejeti na podlagi Revidiranega sporazuma iz leta 1958 (v nadaljnjem besedilu: pravilniki ZN), in sicer kot zahteve za homologacijo ali kot alternativa zakonodaji Unije. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa upravne določbe in tehnične zahteve za homologacijo in dajanje na trg vseh novih vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot. Z navedeno uredbo so bili v sistem EU-homologacije vključeni pravilniki, sprejeti na podlagi Revidiranega sporazuma iz leta 1958 (v nadaljnjem besedilu: pravilniki ZN), in sicer kot zahteve za homologacijo ali kot alternativa zakonodaji Unije.

| (4) | Svetovni forum UN/ECE za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (WP.29 UN/ECE) lahko v skladu s členom 1 Revidiranega sporazuma iz leta 1958 in členom 6 Vzporednega sporazuma sprejme predloge sprememb pravilnikov ZN, globalnih tehničnih predpisov ZN in resolucij ZN ter predloge novih pravilnikov ZN, globalnih tehničnih predpisov ZN in resolucij ZN v zvezi s homologacijo vozil. Poleg tega lahko WP.29 UN/ECE v skladu z navedenimi določbami sprejme predloge za dovoljenja za pripravo sprememb globalnih tehničnih predpisov ZN ali pripravo novih globalnih tehničnih predpisov ZN in predloge za podaljšanje mandatov za globalne tehnične predpise ZN. |
| --- | --- |

(4)

Svetovni forum UN/ECE za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (WP.29 UN/ECE) lahko v skladu s členom 1 Revidiranega sporazuma iz leta 1958 in členom 6 Vzporednega sporazuma sprejme predloge sprememb pravilnikov ZN, globalnih tehničnih predpisov ZN in resolucij ZN ter predloge novih pravilnikov ZN, globalnih tehničnih predpisov ZN in resolucij ZN v zvezi s homologacijo vozil. Poleg tega lahko WP.29 UN/ECE v skladu z navedenimi določbami sprejme predloge za dovoljenja za pripravo sprememb globalnih tehničnih predpisov ZN ali pripravo novih globalnih tehničnih predpisov ZN in predloge za podaljšanje mandatov za globalne tehnične predpise ZN.

| (5) | WP.29 UN/ECE lahko na 184. zasedanju Svetovnega foruma, ki bo potekalo od 22. do 24. junija 2021, sprejme predloge sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter predloge sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9. |
| --- | --- |

(5)

WP.29 UN/ECE lahko na 184. zasedanju Svetovnega foruma, ki bo potekalo od 22. do 24. junija 2021, sprejme predloge sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter predloge sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9.

| (6) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v WP.29 UN/ECE glede sprejetja navedenih predlogov, saj bodo pravilniki ZN za Unijo zavezujoči in bodo lahko skupaj z globalnimi tehničnimi predpisi ZN odločilno vplivali na vsebino prava Unije na področju homologacije vozil. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v WP.29 UN/ECE glede sprejetja navedenih predlogov, saj bodo pravilniki ZN za Unijo zavezujoči in bodo lahko skupaj z globalnimi tehničnimi predpisi ZN odločilno vplivali na vsebino prava Unije na področju homologacije vozil.

| (7) | Ob upoštevanju izkušenj in tehničnega razvoja je treba spremeniti, popraviti ali dopolniti zahteve v zvezi z nekaterimi elementi ali lastnostmi, ki so zajete v pravilnikih ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju izkušenj in tehničnega razvoja je treba spremeniti, popraviti ali dopolniti zahteve v zvezi z nekaterimi elementi ali lastnostmi, ki so zajete v pravilnikih ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157.

| (8) | Poleg tega je treba spremeniti nekatere določbe globalnih tehničnih predpisov ZN št. 4 in 9 – |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je treba spremeniti nekatere določbe globalnih tehničnih predpisov ZN št. 4 in 9 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 184. zasedanju Svetovnega foruma UN/ECE za harmonizacijo pravilnikov o vozilih, ki bo potekalo od 22. do 24. junija 2021, je, da se glasuje za predloge sprememb pravilnikov ZN št. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 in 157 ter za predloge sprememb globalnih tehničnih predpisov št. 4 in 9 (4).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. junija 2021

Za Svet

Predsednica

F. VAN DUNEM

---

(1)  Sklep Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani sporazum iz leta 1958“) (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

1

(2)  Sklep Sveta 2000/125/ES z dne 31. januarja 2000 o sklenitvi Sporazuma o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih („Vzporedni sporazum“) (UL L 35, 10.2.2000, str. 12).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

3

(4)  Glejte dokument ST 9001/21 na http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/12

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/926

z dne 7. junija 2021

o stališču, ki ga v imenu Evropske unije v pisnem postopku zastopajo udeleženke Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih in udeleženke sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove v zvezi s prošnjo Združenega kraljestva, da postane njun udeleženec

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), razvite v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), se uporabljajo v Uniji na podlagi Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

(1)

Smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), razvite v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), se uporabljajo v Uniji na podlagi Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

| (2) | Udeleženke Sporazuma so Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica, Turčija in Združene države Amerike. |
| --- | --- |

(2)

Udeleženke Sporazuma so Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica, Turčija in Združene države Amerike.

| (3) | Sektorski dogovor o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove (v nadaljnjem besedilu: dogovor) je vsebovan v Prilogi III k Sporazumu in je sestavni del Sporazuma. Dogovor se uporablja v Uniji na podlagi Uredbe (EU) št. 1233/2011. |
| --- | --- |

(3)

Sektorski dogovor o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove (v nadaljnjem besedilu: dogovor) je vsebovan v Prilogi III k Sporazumu in je sestavni del Sporazuma. Dogovor se uporablja v Uniji na podlagi Uredbe (EU) št. 1233/2011.

| (4) | Udeleženke dogovora so Avstralija, Brazilija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike. |
| --- | --- |

(4)

Udeleženke dogovora so Avstralija, Brazilija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike.

| (5) | Sporazum, vključno z dogovorom, zagotavlja okvir za pravilno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov na njihovih področjih uporabe. Njegov namen je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podprte izvozne kredite, da se spodbuja konkurenca med izvozniki, ki temelji na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum, vključno z dogovorom, zagotavlja okvir za pravilno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov na njihovih področjih uporabe. Njegov namen je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podprte izvozne kredite, da se spodbuja konkurenca med izvozniki, ki temelji na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

| (6) | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je izstopilo iz Unije z učinkom od 1. februarja 2020 (2). |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je izstopilo iz Unije z učinkom od 1. februarja 2020 (2).

| (7) | V skladu s členom 3 Sporazuma lahko sedanje udeleženke povabijo države članice OECD, ki niso udeleženke Sporazuma in nečlanice OECD, da postanejo udeleženke Sporazuma. Neudeleženka dogovora lahko postane njegova udeleženka v skladu s postopki, določenimi v Dodatku I k dogovoru. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3 Sporazuma lahko sedanje udeleženke povabijo države članice OECD, ki niso udeleženke Sporazuma in nečlanice OECD, da postanejo udeleženke Sporazuma. Neudeleženka dogovora lahko postane njegova udeleženka v skladu s postopki, določenimi v Dodatku I k dogovoru.

| (8) | Združeno kraljestvo je v dopisu z dne 28. januarja 2021 zaprosilo, da se udeleženke Sporazuma in udeleženke dogovora dogovorijo, da postane udeleženec Sporazuma in dogovora. Udeleženke Sporazuma in udeleženke dogovora bodo o tej prošnji odločile v pisnem postopku. |
| --- | --- |

(8)

Združeno kraljestvo je v dopisu z dne 28. januarja 2021 zaprosilo, da se udeleženke Sporazuma in udeleženke dogovora dogovorijo, da postane udeleženec Sporazuma in dogovora. Udeleženke Sporazuma in udeleženke dogovora bodo o tej prošnji odločile v pisnem postopku.

| (9) | Primerno je, da se določi stališče, ki ga v imenu Unije sprejmejo udeleženke Sporazuma, in stališče, ki ga v imenu Unije sprejmejo udeleženke dogovora, saj bodo odločitve udeleženk Sporazuma in udeleženk dogovora zavezujoče za Unijo na podlagi člena 2 Uredbe (EU) št. 1233/2011 – |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da se določi stališče, ki ga v imenu Unije sprejmejo udeleženke Sporazuma, in stališče, ki ga v imenu Unije sprejmejo udeleženke dogovora, saj bodo odločitve udeleženk Sporazuma in udeleženk dogovora zavezujoče za Unijo na podlagi člena 2 Uredbe (EU) št. 1233/2011 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v pisnem postopku udeleženk Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih v zvezi s prošnjo Združenega kraljestva, da postane udeleženec Sporazuma, je, da se ta prošnja podpre.

2.   Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v pisnem postopku udeleženk sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove v zvezi s prošnjo Združenega kraljestva, da postane udeleženec tega sektorskega dogovora, je, da se ta prošnja podpre.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. junija 2021

Za Svet

predsednica

F. VAN DUNEM

---

(1)  Uredba (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES (UL L 326, 8.12.2011, str. 45).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

2

---

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/14

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/927

z dne 31. maja 2021

o določitvi enotnega medsektorskega korekcijskega faktorja za prilagoditev brezplačnih dodelitev pravic do emisije za obdobje 2021–2025

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 3745)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331 (1) z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter zlasti člena 14(6) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Členi 10a(5), 10a(5a) in 10a(8) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določajo največjo letno količino pravic, ki je osnova za izračun brezplačno dodeljenih pravic napravam, ki niso zajete v členu 10a(3) navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Členi 10a(5), 10a(5a) in 10a(8) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določajo največjo letno količino pravic, ki je osnova za izračun brezplačno dodeljenih pravic napravam, ki niso zajete v členu 10a(3) navedene direktive.

| (2) | Da bi se upošteval delež pravic, ki se prodajo na dražbi, določen v členu 10 Direktive 2003/87/ES, se ne bi smelo preseči največje količine brezplačno dodeljenih pravic iz člena 10a(5) Direktive 2003/87/ES, zmanjšane za količino iz člena 10a(8) in po potrebi ob upoštevanju razpoložljive dodatne količine, določene v členu 10a(5a) navedene direktive. Za zagotovitev, da se navedena največja letna količina pravic ne preseže, bi bilo treba po potrebi uporabiti letni medsektorski korekcijski faktor, ki na enoten način zmanjša število brezplačnih pravic za vsako napravo, upravičeno do brezplačne dodelitve. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se upošteval delež pravic, ki se prodajo na dražbi, določen v členu 10 Direktive 2003/87/ES, se ne bi smelo preseči največje količine brezplačno dodeljenih pravic iz člena 10a(5) Direktive 2003/87/ES, zmanjšane za količino iz člena 10a(8) in po potrebi ob upoštevanju razpoložljive dodatne količine, določene v členu 10a(5a) navedene direktive. Za zagotovitev, da se navedena največja letna količina pravic ne preseže, bi bilo treba po potrebi uporabiti letni medsektorski korekcijski faktor, ki na enoten način zmanjša število brezplačnih pravic za vsako napravo, upravičeno do brezplačne dodelitve.

| (3) | Komisija v skladu s členom 14(6) Delegirane uredbe (EU) 2019/331 po priglasitvi predhodnih letnih količin brezplačnih pravic za ustrezno obdobje dodelitve določi medsektorski korekcijski faktor za vsako leto navedenega obdobja dodelitve. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v skladu s členom 14(6) Delegirane uredbe (EU) 2019/331 po priglasitvi predhodnih letnih količin brezplačnih pravic za ustrezno obdobje dodelitve določi medsektorski korekcijski faktor za vsako leto navedenega obdobja dodelitve.

| (4) | Medsektorski korekcijski faktor, ki se uporablja vsako leto v obdobju dodelitve 2021–2025 za naprave, ki niso opredeljene kot proizvajalci električne energije in niso novi udeleženci, bi bilo treba določiti na podlagi predhodne letne količine brezplačno dodeljenih pravic do emisije v posameznem obdobju dodelitve, pri čemer so izključene brezplačne pravice, dodeljene napravam, ki jih države članice izključijo iz sistema Unije za trgovanje z emisijami (EU ETS) v skladu s členom 27 ali 27a Direktive 2003/87/ES, vključene pa so brezplačne pravice, dodeljene napravam, ki jih države članice vključijo v skladu s členom 24 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Medsektorski korekcijski faktor, ki se uporablja vsako leto v obdobju dodelitve 2021–2025 za naprave, ki niso opredeljene kot proizvajalci električne energije in niso novi udeleženci, bi bilo treba določiti na podlagi predhodne letne količine brezplačno dodeljenih pravic do emisije v posameznem obdobju dodelitve, pri čemer so izključene brezplačne pravice, dodeljene napravam, ki jih države članice izključijo iz sistema Unije za trgovanje z emisijami (EU ETS) v skladu s členom 27 ali 27a Direktive 2003/87/ES, vključene pa so brezplačne pravice, dodeljene napravam, ki jih države članice vključijo v skladu s členom 24 navedene direktive.

| (5) | Skupna količina pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES za leto 2021 znaša 1 571 583 007, kot je določeno v členu 1 Sklepa Komisije (EU) 2020/1722 (3). V skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 10(1) Direktive 2003/87/ES je bila največja (letna) količina iz člena 10a(5) izračunana kot 43 % od 1 571 583 007 pravic, kar znaša 675 780 693 pravic. Od te količine 675 780 693 pravic bi bilo treba v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES letno odšteti 32 500 000 pravic, kar bi privedlo do najvišje količine za leto 2021, in sicer 643 280 693 pravic. V skladu s členom 10a(5a) Direktive 2003/87/ES bi se za povečanje največje količine uporabil dodatni znesek v višini do 3 % skupne količine pravic, ki v času desetletnega obdobja 2021–2030 znaša 413 420 157 pravic, če bi predhodne letne količine brezplačnih pravic na napravo, kakor so jih predložile države članice in države Efte, ki so del EGP, ob uporabi ustreznega faktorja iz Priloge V k Delegirani uredbi (EU) 2019/331, presegale največjo količino iz člena 10a(5) Direktive. Vendar pa temu ni bilo tako. Zato bi moral medsektorski korekcijski faktor znašati 100 %. |
| --- | --- |

(5)

Skupna količina pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES za leto 2021 znaša 1 571 583 007, kot je določeno v členu 1 Sklepa Komisije (EU) 2020/1722 (3). V skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 10(1) Direktive 2003/87/ES je bila največja (letna) količina iz člena 10a(5) izračunana kot 43 % od 1 571 583 007 pravic, kar znaša 675 780 693 pravic. Od te količine 675 780 693 pravic bi bilo treba v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES letno odšteti 32 500 000 pravic, kar bi privedlo do najvišje količine za leto 2021, in sicer 643 280 693 pravic. V skladu s členom 10a(5a) Direktive 2003/87/ES bi se za povečanje največje količine uporabil dodatni znesek v višini do 3 % skupne količine pravic, ki v času desetletnega obdobja 2021–2030 znaša 413 420 157 pravic, če bi predhodne letne količine brezplačnih pravic na napravo, kakor so jih predložile države članice in države Efte, ki so del EGP, ob uporabi ustreznega faktorja iz Priloge V k Delegirani uredbi (EU) 2019/331, presegale največjo količino iz člena 10a(5) Direktive. Vendar pa temu ni bilo tako. Zato bi moral medsektorski korekcijski faktor znašati 100 %.

| (6) | Vse neporabljene pravice iz največjih količin v letu 2021 bi bilo treba dati na voljo v naslednjem letu, tj. v letu 2022. Ta logika bi se morala še naprej uporabljati za naslednja leta v obdobju dodelitve od 2021 do 2025 iz točke 15 člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2019/331. |
| --- | --- |

(6)

Vse neporabljene pravice iz največjih količin v letu 2021 bi bilo treba dati na voljo v naslednjem letu, tj. v letu 2022. Ta logika bi se morala še naprej uporabljati za naslednja leta v obdobju dodelitve od 2021 do 2025 iz točke 15 člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2019/331.

| (7) | Največje količine iz členov 10a(5), 10a(5a) in 10a(8) Direktive 2003/87/ES, usklajena pravila dodeljevanja in medsektorski korekcijski faktor se uporabljajo v državah Efte, ki so del EGP (4). Zato je treba upoštevati predhodne letne količine brezplačno dodeljenih pravic do emisij v obdobju 2021–2025 na podlagi podatkov, ki jih je Nadzorni organ Efte sprejel v zvezi z Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško. Izračuni iz uvodne izjave 5 odražajo to potrebo – |
| --- | --- |

(7)

Največje količine iz členov 10a(5), 10a(5a) in 10a(8) Direktive 2003/87/ES, usklajena pravila dodeljevanja in medsektorski korekcijski faktor se uporabljajo v državah Efte, ki so del EGP (4). Zato je treba upoštevati predhodne letne količine brezplačno dodeljenih pravic do emisij v obdobju 2021–2025 na podlagi podatkov, ki jih je Nadzorni organ Efte sprejel v zvezi z Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško. Izračuni iz uvodne izjave 5 odražajo to potrebo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Enotni medsektorski korekcijski faktor za prilagoditev brezplačnih dodelitev pravic do emisije za vsako leto v obdobju dodelitve 2021–2025 v skladu s členom 10a(5) in členom 10a(5a) Direktive 2003/87/ES znaša 100 %.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 31. maja 2021

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

izvršni podpredsednik

---

(1)  
  UL L 59, 27.2.2019, p. 8.

1

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

2

(3)  Sklep Komisije (EU) 2020/1722 z dne 16. novembra 2020 o skupni količini pravic za Unijo za leto 2021, ki se izdajo v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (UL L 386, 18.11.2020, str. 26).

3

(4)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 112/2020 z dne 14. julija 2020 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (še ni objavljen v Uradnem listu).

4

---

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/16

---

SKLEP (EU) 2021/928 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 2. junija 2021

o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 navedene pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 254 in 255 navedene pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandati 23 sodnikov Splošnega sodišča so potekli 31. avgusta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Mandati 23 sodnikov Splošnega sodišča so potekli 31. avgusta 2019.

| (2) | V zvezi s tem je bila za mesto sodnice Splošnega sodišča predlagana Maja Brkan. |
| --- | --- |

(2)

V zvezi s tem je bila za mesto sodnice Splošnega sodišča predlagana Maja Brkan.

| (3) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal pozitivno mnenje o ustreznosti navedene kandidatke za opravljanje nalog sodnice Splošnega sodišča. |
| --- | --- |

(3)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal pozitivno mnenje o ustreznosti navedene kandidatke za opravljanje nalog sodnice Splošnega sodišča.

| (4) | Majo Brkan bi bilo treba zato imenovati za sodnico Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2025 – |
| --- | --- |

(4)

Majo Brkan bi bilo treba zato imenovati za sodnico Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2025 –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Maja Brkan se imenuje za sodnico Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2025.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 2. junija 2021

Predsednik

N. BRITO

---

Popravki

| 9.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/17

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/756 z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini

(
  Uradni list Evropske unije L 162 z dne 10. maja 2021
  )

Stran 2, člen 1(1), odstavek 3 člena 21 spremenjene Uredbe (ES) št. 1234/2008:

besedilo:

„Spremembe se lahko sprejmejo v skladu z odstavkom 1 le, če je razmerje med tveganjem in koristjo zdravila ugodno.“

se glasi

„Spremembe se lahko sprejmejo v skladu z odstavkom 1 le, če je razmerje med koristjo in tveganjem zdravila ugodno.“

---