# Eiropas Savienības L 180/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 180 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 21. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 180

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 21. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/804 (2021. gada 20. maijs), ar ko īsteno 15. panta 3. punktu Regulā (ES) Nr. 747/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sudānā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/805 (2021. gada 8. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/6 II pielikumu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/806 (2021. gada 10. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūtu oglekļa dioksīdu (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/807 (2021. gada 10. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu kālija sorbātu (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/809 (2021. gada 20. maijs) par raudzēta Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakta neapstiprināšanu par pamatvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/810 (2021. gada 20. maijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808 groza attiecībā uz pārejas noteikumiem konkrētām Lēmuma 2002/657/EK II pielikumā uzskaitītajām vielām (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/811 (2021. gada 20. maijs), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (
  1
  ) | 114 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/812 (2021. gada 10. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai un Asociācijas padomē, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz labvēlīgu atzinumu par Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu tiesību aktu īstenošanai publiskā iepirkuma jomā un minētā Asociācijas nolīguma XVI-B pielikuma 1. posma pabeigšanas atzīšanu | 147 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/813 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) | 149 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/814 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu | 151 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2021/815 (2021. gada 20. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2014/450/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar stāvokli Sudānā | 152 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/804 (2021. gada 20. maijs), ar ko īsteno 15. panta 3. punktu Regulā (ES) Nr. 747/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sudānā

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/805 (2021. gada 8. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/6 II pielikumu (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/806 (2021. gada 10. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūtu oglekļa dioksīdu (
  1
  )

1

78

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/807 (2021. gada 10. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu kālija sorbātu (
  1
  )

1

81

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK (
  1
  )

1

84

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/809 (2021. gada 20. maijs) par raudzēta Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakta neapstiprināšanu par pamatvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (
  1
  )

Symphytum officinale

1

110

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/810 (2021. gada 20. maijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808 groza attiecībā uz pārejas noteikumiem konkrētām Lēmuma 2002/657/EK II pielikumā uzskaitītajām vielām (
  1
  )

1

112

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/811 (2021. gada 20. maijs), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (
  1
  )

1

114

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/812 (2021. gada 10. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai un Asociācijas padomē, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz labvēlīgu atzinumu par Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu tiesību aktu īstenošanai publiskā iepirkuma jomā un minētā Asociācijas nolīguma XVI-B pielikuma 1. posma pabeigšanas atzīšanu

147

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/813 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EUAM Ukraine

149

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/814 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu

151

*

Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2021/815 (2021. gada 20. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2014/450/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar stāvokli Sudānā

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/804

(2021. gada 20. maijs),

ar ko īsteno 15. panta 3. punktu Regulā (ES) Nr. 747/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sudānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 747/2014 (2014. gada 10. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sudānā un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 131/2004 un (EK) Nr. 1184/2005 (1), un jo īpaši tās 15. panta 3. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 10. jūlijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 747/2014. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 10. jūlijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 747/2014.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1591 (2005), 2021. gada 5. martā apstiprināja vienas personas svītrošanu no to personu un vienību saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1591 (2005), 2021. gada 5. martā apstiprināja vienas personas svītrošanu no to personu un vienību saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 747/2014 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 747/2014 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 747/2014 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  OV L 203, 11.7.2014., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 747/2014 I pielikumā iekļautajā sarakstā svītro ierakstu par šādu personu:

| 3. | SHAREIF, Adam. |
| --- | --- |

3.

SHAREIF, Adam.

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/3

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/805

(2021. gada 8. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/6 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (1), un jo īpaši tās 146. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi būtiski atjaunināt prasības, kas noteiktas Regulas (ES) 2019/6 II pielikumā, kurā pārņemtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/82/EK (2) I pielikumā noteiktās dokumentācijas prasības, jo minētās direktīvas atcelšanas brīdī šīs dokumentācijas prasības ar minēto regulu netika atjauninātas. Direktīvas 2001/82/EK I pielikumā noteiktās dokumentācijas prasības pēdējo reizi tika atjauninātas 2009. gadā. Tādēļ II pielikums būtu jāgroza, lai ņemtu vērā kopš 2009. gada panākto zinātnisko progresu un jauninājumus, arī Starptautiskās sadarbības veterināro zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanā (VICH) un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) starptautiskās pamatnostādnes un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) standartus. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi būtiski atjaunināt prasības, kas noteiktas Regulas (ES) 2019/6 II pielikumā, kurā pārņemtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/82/EK (2) I pielikumā noteiktās dokumentācijas prasības, jo minētās direktīvas atcelšanas brīdī šīs dokumentācijas prasības ar minēto regulu netika atjauninātas. Direktīvas 2001/82/EK I pielikumā noteiktās dokumentācijas prasības pēdējo reizi tika atjauninātas 2009. gadā. Tādēļ II pielikums būtu jāgroza, lai ņemtu vērā kopš 2009. gada panākto zinātnisko progresu un jauninājumus, arī Starptautiskās sadarbības veterināro zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanā (VICH) un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) starptautiskās pamatnostādnes un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) standartus.

| (2) | Ir lietderīgi arī noteikt prasības attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm un jauno terapiju veterinārajām zālēm, kas ar Regulu (ES) 2019/6 ieviestas kā jaunas veterināro zāļu kategorijas. Attiecībā uz šīm zālēm būtu jānosaka īpašas tehniskās prasības, kas jāizpilda, piesakoties uz tirdzniecības atļauju. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi arī noteikt prasības attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm un jauno terapiju veterinārajām zālēm, kas ar Regulu (ES) 2019/6 ieviestas kā jaunas veterināro zāļu kategorijas. Attiecībā uz šīm zālēm būtu jānosaka īpašas tehniskās prasības, kas jāizpilda, piesakoties uz tirdzniecības atļauju.

| (3) | Atzīstot, ka Savienībā un visā pasaulē par aizvien nopietnāku veselības problēmu kļūst antimikrobiālā rezistence pret zālēm, ar Regulu (ES) 2019/6 tika ieviestas īpašas tiesību normas, kuru mērķis ir ierobežot risku, ka varētu rasties antimikrobiāla rezistence pret zālēm. Tāpēc ir lietderīgi ieviest īpašas tehniskās prasības veterinārām antimikrobiālajām zālēm. |
| --- | --- |

(3)

Atzīstot, ka Savienībā un visā pasaulē par aizvien nopietnāku veselības problēmu kļūst antimikrobiālā rezistence pret zālēm, ar Regulu (ES) 2019/6 tika ieviestas īpašas tiesību normas, kuru mērķis ir ierobežot risku, ka varētu rasties antimikrobiāla rezistence pret zālēm. Tāpēc ir lietderīgi ieviest īpašas tehniskās prasības veterinārām antimikrobiālajām zālēm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 153. panta 3. punktu šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 28. janvāra. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 153. panta 3. punktu šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 28. janvāra.

| (5) | Tāpēc Regula (ES) 2019/6 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (ES) 2019/6 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2019/6 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 28. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 8. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS MINĒTAS 8. PANTA 1. PUNKTA B) APAKŠPUNKTĀ

Satura rādītājs

| I IEDAĻA | VISPĀRĪGIE PRINCIPI UN PRASĪBAS | 11 |
| --- | --- | --- |

I IEDAĻA

| I.1. | Vispārīgie principi | 11 |
| --- | --- | --- |

I.1.

| I.2. | Prasības attiecībā uz dokumentācijas sastāvu | 11 |
| --- | --- | --- |

I.2.

| I.2.1. | 1. daļa. Dokumentācijas kopsavilkums | 11 |
| --- | --- | --- |

I.2.1.

| I.2.2. | 2. daļa. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija) | 12 |
| --- | --- | --- |

I.2.2.

| I.2.3. | 3. daļa. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi) | 13 |
| --- | --- | --- |

I.2.3.

| I.2.4. | 4. daļa. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i)) | 13 |
| --- | --- | --- |

I.2.4.

| I.2.5. | Sīkas prasības attiecībā uz dažādu veidu veterinārajām zālēm vai tirdzniecības atļaujas dokumentāciju | 14 |
| --- | --- | --- |

I.2.5.

| II IEDAĻA | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VETERINĀRAJĀM ZĀLĒM, KAS NAV BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀS ZĀLES | 14 |
| --- | --- | --- |

II IEDAĻA

| II.1. | 1. DAĻA. Dokumentācijas kopsavilkums | 14 |
| --- | --- | --- |

II.1.

| II.2. | 2. DAĻA. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija) | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2.

| II.2.A. | Produkta apraksts | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2.A.

| II.2.A1. | Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2.A1.

| II.2.A2. | Produkta izstrāde | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2.A2.

| II.2.B. | Ražošanas metodes apraksts | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2.B.

| II.2.C. | Izejvielu ražošana un kontrole | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2.C.

| II.2.C1. | Aktīvā(-ās) viela(-as) | 17 |
| --- | --- | --- |

II.2.C1.

| II.2.C1.1. | Farmakopejās norādītās aktīvās vielas | 18 |
| --- | --- | --- |

II.2.C1.1.

| II.2.C1.2. | Aktīvās vielas, kas nav norādītas farmakopejā | 18 |
| --- | --- | --- |

II.2.C1.2.

| II.2.C1.3. | Fizikāli ķīmiskās īpašības, kas var ietekmēt bioloģisko pieejamību | 18 |
| --- | --- | --- |

II.2.C1.3.

| II.2.C2. | Palīgvielas | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2.C2.

| II.2.C3. | Iepakojums (iepakojumi un noslēgšanas sistēmas) | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2.C3.

| II.2.C3.1. | Aktīvā viela | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2.C3.1.

| II.2.C3.2. | Gatavais produkts | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2.C3.2.

| II.2.C4. | Bioloģiskas izcelsmes vielas | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2.C4.

| II.2.D. | Kontroltesti, ko veic izolētiem starpproduktiem ražošanas procesā | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2.D.

| II.2.E. | Gatavā produkta kontroltesti | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2.E.

| II.2.E1. | Gatavā produkta vispārīgās īpašības | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2.E1.

| II.2.E2. | Aktīvās(-o) vielas(-u) identificēšana un analīze | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2.E2.

| II.2.E3. | Tādu komponentu identificēšana un analīze, kas ir palīgvielas | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2.E3.

| II.2.E4. | Mikrobioloģiskās kontroles | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2.E4.

| II.2.E5. | Visu partiju atbilstība | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2.E5.

| II.2.E6. | Citas kontroles | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2.E6.

| II.2.F. | Stabilitātes tests | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2.F.

| II.2.F1. | Aktīvā(-s) viela(-s) | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2.F1.

| II.2.F2. | Gatavais produkts | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2.F2.

| II.2.G. | Cita informācija | 23 |
| --- | --- | --- |

II.2.G.

| II.3. | 3. DAĻA. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi) | 23 |
| --- | --- | --- |

II.3.

| II.3.A. | Drošuma testi | 23 |
| --- | --- | --- |

II.3.A.

| II.3A1. | Produkta un tā aktīvās(-o) vielas(-u) precīza identifikācija | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3A1.

| II.3.A2. | Farmakoloģija | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3.A2.

| II.3A2.1. | Farmakodinamika | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3A2.1.

| II.3A2.2. | Farmakokinētika | 25 |
| --- | --- | --- |

II.3A2.2.

| II.3.A3. | Toksikoloģija | 25 |
| --- | --- | --- |

II.3.A3.

| II.3A4. | Citas prasības | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A4.

| II.3A.4.1. | Īpaši pētījumi | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.1.

| II.3A.4.2. | Novērojumi attiecībā uz cilvēkiem | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.2.

| II.3A.4.3. | Rezistences attīstība un saistītie riski cilvēkiem | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.3.

| II.3.A5. | Lietotāju drošība | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3.A5.

| II.3.A6. | Vidiskā riska novērtējums | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3.A6.

| II.3.B. | Atliekvielu noteikšanas testi | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3.B.

| II.3.B1. | Produkta identifikācija | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3.B1.

| II.3.B2. | Atliekvielu izzušana (metabolisms un atliekvielu kinētika) | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3.B2.

| II.3.B3. | Atliekvielu analītiskā metode | 29 |
| --- | --- | --- |

II.3.B3.

| II.4. | 4. DAĻA. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i)) | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.

| II.4.A. | Preklīniskie pētījumi | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.A.

| II.4.A1. | Farmakoloģija | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.A1.

| II.4.A.1.1. | Farmakodinamika | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.A.1.1.

| II.4.A.1.2. | Farmakokinētika | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.A.1.2.

| II.4.A2. | Rezistences attīstība un saistītie riski dzīvniekiem | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4.A2.

| II.4.A3. | Devu noteikšana un apstiprināšana | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4.A3.

| II.4.A4. | Tolerance mērķa dzīvnieku sugās | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4.A4.

| II.4.B. | Klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i) | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4.B.

| II.4.B1. | Vispārīgie principi | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4.B1.

| II.4.B2. | Dokumentācija | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4.B2.

| II.4.AB2.1. | Preklīnisko pētījumi rezultāti | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4.AB2.1.

| II.4.AB2.2. | Klīnisko izmēģinājumu rezultāti | 32 |
| --- | --- | --- |

II.4.AB2.2.

| III IEDAĻA. | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀM ZĀLĒM | 32 |
| --- | --- | --- |

III IEDAĻA.

| III.a IEDAĻA. | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀM ZĀLĒM, KAS NAV IMUNOLOĢISKAS VETERINĀRĀS ZĀLES | 33 |
| --- | --- | --- |

III.a IEDAĻA.

| III.a.1. | 1. DAĻA. Dokumentācijas kopsavilkums | 33 |
| --- | --- | --- |

III.a.1.

| III.a.2. | 2. DAĻA.Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija) | 33 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.

| III.a.2.A. | Produkta apraksts | 33 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.A.

| III.a.2.A1. | Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs | 33 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.A1.

| III.a.2.A2. | Produkta izstrāde | 34 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.A2.

| III.a.2.A3. | Raksturošana | 34 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.A3.

| IIIa.2A3.1. | Struktūras un citu raksturīgo pazīmju noskaidrošana | 34 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A3.1.

| IIIa.2A3.2. | Piemaisījumi | 35 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A3.2.

| III.a.2.B. | Ražošanas metodes apraksts | 35 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.B.

| III.a.2.C. | Izejvielu ražošana un kontrole | 35 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.C.

| III.a.2.C1. | Farmakopejās norādītās izejvielas | 36 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.C1.

| III.a.2.C2. | Izejvielas, kas nav uzskaitītas farmakopejā | 36 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.C2.

| III.a.2.C2.1. | Bioloģiskas izcelsmes izejvielas | 36 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.C2.1.

| III.a.2.C2.2. | Nebioloģiskas izcelsmes izejvielas | 37 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.C2.2.

| III.a.2.D. | Kontroltesti ražošanas procesa gaitā | 37 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.D.

| III.a.2.E. | Gatavā produkta kontroltesti | 38 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.E.

| IIIa.2E1 | Gatavā produkta specifikācija | 38 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E1

| III.a.2.E2. | Metožu apraksti un izlaišanas testu validācija | 38 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.E2.

| IIIa.2E3. | References standarti vai materiāli | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E3.

| III.a.2.F. | Visu partiju atbilstība | 39 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.F.

| IIIa.2F1. | Aktīvā viela | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2F1.

| IIIa.2F2. | Gatavais produkts | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2F2.

| III.a.2.G. | Stabilitātes testi | 39 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.G.

| III.a.2.H. | Cita informācija | 40 |
| --- | --- | --- |

III.a.2.H.

| III.a.3. | 3. DAĻA. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi) | 40 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.

| III.a.3.A. | Drošuma testi | 41 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A.

| III.a.3.A1. | Produkta un tā aktīvās(-o) vielas(-u) precīza identifikācija: | 41 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A1.

| III.a.3.A2. | Farmakoloģija | 41 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A2.

| III.a.3.A2.1. | Farmakodinamika | 42 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A2.1.

| III.a.3A2.2. | Farmakokinētika | 42 |
| --- | --- | --- |

III.a.3A2.2.

| III.a.3.A3. | Toksikoloģija | 42 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A3.

| III.a.3.A3.1. | Vienreizējas devas toksiskums | 42 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A3.1.

| III.a.3.A3.2. | Atkārtotas devas toksiskums | 42 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A3.2.

| III.a.3.A3.3. | Tolerance mērķsugās | 43 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A3.3.

| III.a.3.A3.4. | Reproduktīvais toksiskums, ieskaitot ontoģenētisko toksicitāti | 43 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A3.4.

| IIIa.3A3.5. | Genotoksicitāte | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.5.

| IIIa.3A3.6. | Kancerogenitāte | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.6.

| IIIa.3A3.7. | Izņēmumi | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.7.

| III.a.3.A4. | Citas prasības | 44 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A4.

| III.a.3.A4.1. | Īpaši pētījumi | 44 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A4.1.

| III.a.3.A4.2. | Novērojumi attiecībā uz cilvēkiem | 44 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A4.2.

| III.a.3.A4.3. | Rezistences attīstība un saistītie riski cilvēkiem | 44 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A4.3.

| III.a.3.A5. | Lietotāju drošība | 45 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A5.

| III.a.3.A6. | Vidiskā riska novērtējums | 45 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.A6.

| IIIa.3A6.1. | Veterināro zāļu, kas nesatur ģenētiski modificētus organismus vai nesastāv no tiem, vidiskā riska novērtējums | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A6.1.

| IIIa.3A6.2. | Veterināro zāļu, kas satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, vidiskā riska novērtējums | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A6.2.

| III.a.3.B. | Atliekvielu noteikšanas testi | 46 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.B.

| III.a.3.B1. | Produkta identifikācija | 46 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.B1.

| III.a.3.B2. | Atliekvielu izzušana | 46 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.B2.

| III.a.3.B3. | Atliekvielu analītiskā metode | 46 |
| --- | --- | --- |

III.a.3.B3.

| III.a.4. | 4. DAĻA. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i)) | 47 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.

| III.a.4.A. | Preklīniskie pētījumi | 47 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A.

| III.a.4.A1. | Farmakoloģija | 47 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A1.

| III.a.4.A1.1. | Farmakodinamika | 47 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A1.1.

| III.a.4.A1.2. | Farmakokinētika | 47 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A1.2.

| III.a.4.A2. | Rezistences attīstība un saistītie riski dzīvniekiem | 48 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A2.

| III.a.4.A3. | Devu noteikšana un apstiprināšana | 48 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A3.

| III.a.4.A4. | Tolerance mērķa dzīvnieku sugās | 48 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.A4.

| III.a.4.B. | Klīniskie izmēģinājumi | 48 |
| --- | --- | --- |

III.a.4.B.

| IIIa.4B1. | Vispārīgie principi | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B1.

| IIIa.4B2. | Dokumentācija | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.

| IIIa.4B2.1. | Preklīnisko pētījumi rezultāti | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.1.

| IIIa.4B2.2. | Klīnisko izmēģinājumu rezultāti | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.2.

| III.b IEDAĻA. | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IMUNOLOĢISKĀM VETERINĀRĀM ZĀLĒM | 50 |
| --- | --- | --- |

III.b IEDAĻA.

| III.b.1. | 1. DAĻA. Dokumentācijas kopsavilkums | 50 |
| --- | --- | --- |

III.b.1.

| III.b.2. | 2. DAĻA. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā un mikrobioloģiskā informācija) | 50 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.

| III.b.2.A. | Produkta apraksts | 50 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.A.

| III.b.2A1. | Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs | 50 |
| --- | --- | --- |

III.b.2A1.

| IIIb.2A2. | Produkta izstrāde | 51 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2A2.

| III.b.2.B. | Ražošanas metodes apraksts | 52 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.B.

| III.b.2.C. | Izejvielu ražošana un kontrole | 52 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.C.

| III.b.2.C1. | Farmakopejās norādītās izejvielas | 53 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.C1.

| III.b.2.C2. | Izejvielas, kas nav uzskaitītas farmakopejā | 53 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.C2.

| III.b.2.C2.1. | Bioloģiskas izcelsmes izejvielas | 53 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.C2.1.

| III.b.2.C2.2. | Nebioloģiskas izcelsmes izejvielas | 54 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.C2.2.

| III.b.2.D. | Kontroltesti ražošanas procesa gaitā | 54 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.D.

| III.b.2.E. | Gatavā produkta kontroltesti | 55 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.E.

| III.b.2.F. | Visu partiju atbilstība | 56 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.F.

| III.b.2.G. | Stabilitātes testi | 56 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.G.

| III.b.2.H. | Cita informācija | 57 |
| --- | --- | --- |

III.b.2.H.

| III.b.3. | 3. DAĻA. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi) | 57 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.

| III.b.3.A. | Vispārīgās prasības | 57 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.A.

| III.b.3.B. | Preklīniskie pētījumi | 58 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.B.

| III.b.3.C. | Klīniskie izmēģinājumi | 60 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.C.

| III.b.3.D. | Vidiskā riska novērtējums | 60 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.D.

| III.b.3.E. | Novērtējums, kas jāveic veterinārajām zālēm, kuras satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem | 61 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.E.

| III.b.3.F. | Atliekvielu noteikšanas testi, kas jāiekļauj preklīniskajos pētījumos | 61 |
| --- | --- | --- |

III.b.3.F.

| III.b.4. | 4. DAĻA. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i)) | 61 |
| --- | --- | --- |

III.b.4.

| III.b.4.A. | Vispārīgās prasības | 61 |
| --- | --- | --- |

III.b.4.A.

| III.b.4.B. | Preklīniskie pētījumi | 62 |
| --- | --- | --- |

III.b.4.B.

| III.b.4.C. | Klīniskie izmēģinājumi | 63 |
| --- | --- | --- |

III.b.4.C.

| IV IEDAĻA | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ ĪPAŠIEM TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIETEIKUMIEM | 64 |
| --- | --- | --- |

IV IEDAĻA

| IV.1. | Pieteikumi attiecībā uz ģenēriskām veterinārām zālēm | 64 |
| --- | --- | --- |

IV.1.

| IV.2. | Pieteikumi attiecībā uz veterinārajām hibrīdzālēm | 65 |
| --- | --- | --- |

IV.2.

| IV.3. | Pieteikumi attiecībā uz kombinētām veterinārajām zālēm | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.3.

| IV.4. | Pieteikumi, kas balstās uz apzinātu piekrišanu | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.4.

| IV.5. | Pieteikumi, kas balstās uz bibliogrāfiskiem datiem | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.5.

| IV.6. | Ierobežotiem tirgiem paredzēti pieteikumi | 68 |
| --- | --- | --- |

IV.6.

| IV.7. | Ārkārtas apstākļos iesniegti pieteikumi | 68 |
| --- | --- | --- |

IV.7.

| V IEDAĻA | PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIETEIKUMIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTĀM VETERINĀRAJĀM ZĀLĒM | 68 |
| --- | --- | --- |

V IEDAĻA

| V.1. | Jauno terapiju veterinārās zāles | 68 |
| --- | --- | --- |

V.1.

| V.1.1. | Vispārīgās prasības | 68 |
| --- | --- | --- |

V.1.1.

| V.1.2. | Kvalitātes prasības | 69 |
| --- | --- | --- |

V.1.2.

| V.1.3. | Drošuma prasības | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.3.

| V.1.4. | Iedarbīguma prasības | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.4.

| V.1.5. | Īpašas datu prasības attiecībā uz konkrētu veidu jauno terapiju produktiem | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.

| V.1.5.1. | Principi | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.1.

| V.1.5.2. | Gēnu terapijas veterinārās zāles | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.2.

| V.1.5.3. | Reģeneratīvā medicīna, audu inženierija un šūnu terapijas veterinārās zāles | 71 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.3.

| V.1.5.4. | Veterinārās zāles, kas īpaši paredzētas fāgu terapijai | 72 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.4.

| V.1.5.5. | Veterinārās zāles, kas iegūtas, izmantojot nanotehnoloģijas | 72 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.5.

| V.1.5.6. | RNS antisensu terapijas un RNS interferences terapijas produkti | 73 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.6.

| V.2. | Vakcīnas antigēnu pamatlieta | 74 |
| --- | --- | --- |

V.2.

| V.3. | Daudzcelmu dokumentācija | 75 |
| --- | --- | --- |

V.3.

| V.4. | Vakcīnu platformas tehnoloģija | 75 |
| --- | --- | --- |

V.4.

| V.5. | Apstiprinātas homeopātiskas veterinārās zāles | 76 |
| --- | --- | --- |

V.5.

I IEDAĻA

VISPĀRĪGIE PRINCIPI UN PRASĪBAS

I.1.   Vispārīgie principi

| I.1.1. | Dokumentāciju, ko pievieno tirdzniecības atļaujas pieteikumam atbilstoši 8. un 18.–25. pantam, noformē atbilstoši šajā pielikumā izklāstītajām prasībām un ņemot vērā Komisijas publicētos norādījumu dokumentus un Aģentūras publicētās prasības attiecībā uz elektronisko formātu. |
| --- | --- |

I.1.1.

| I.1.2. | Sagatavojot dokumentāciju tirdzniecības atļaujas pieteikumam, pieteikuma iesniedzēji ņem vērā arī jaunākās veterinārās zināšanas un Aģentūras publicētās zinātniskās pamatnostādnes saistībā ar veterināro zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu. |
| --- | --- |

I.1.2.

| I.1.3. | Veterināro zāļu gadījumā attiecībā uz atbilstošajām dokumentācijas daļām ir piemērojamas visas attiecīgās Eiropas farmakopejas monogrāfijas, tostarp vispārīgās monogrāfijas un vispārīgās nodaļas. |
| --- | --- |

I.1.3.

| I.1.4. | Aktīvās(-o) vielas(-u) un gatavā produkta ražošanas procesi atbilst labai ražošanas praksei (LRP). |
| --- | --- |

I.1.4.

| I.1.5. | Pieteikumā iekļauj visu informāciju, kam ir būtiska nozīme attiecīgo zāļu novērtēšanā, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir vai nav zālēm labvēlīga. Jo īpaši norāda visas ziņas par jebkādu tādu veterināro zāļu pētījumu vai izmēģinājumu, kas ir nepilnīgs vai nav pabeigts. |
| --- | --- |

I.1.5.

| I.1.6. | Farmakoloģiskos, toksikoloģiskos, atliekvielu un preklīniskos pētījumus veic atbilstoši noteikumiem, kas saistīti ar labu laboratorijas praksi (LLP) un paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2004/10/EK (1) un 2004/9/EK (2). |
| --- | --- |

I.1.6.

| I.1.7. | Visus eksperimentus ar dzīvniekiem veic, ņemot vērā Direktīvā 2010/63/ES noteiktos principus, neatkarīgi no eksperimentu norises vietas. |
| --- | --- |

I.1.7.

| I.1.8. | Dokumentācijā kā atsevišķu dokumentu iekļauj novērtējumu attiecībā uz vides risku, kas saistīts ar tādu veterināro zāļu laišanu apgrozībā, kuras satur ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) vai sastāv no tiem Direktīvas 2001/18/EK 2. panta nozīmē. Informāciju sniedz saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK noteikumiem, ņemot vērā Komisijas publicētās nostādnes. |
| --- | --- |

I.1.8.

| I.1.9. | Pieteikuma iesniedzējs tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācijas 1. daļā apstiprina, ka uz visiem iesniegtajiem datiem saistībā ar veterināro zāļu kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu, tostarp publiski pieejamiem datiem, neattiecas tehniskās dokumentācijas aizsardzība. |
| --- | --- |

I.1.9.

I.2.   Prasības attiecībā uz dokumentācijas sastāvu

Visa veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācija sastāv no tālāk uzskaitītajām daļām.

I.2.1.   
  1. daļa. Dokumentācijas kopsavilkums

Dokumentācijas 1. daļā iekļauj administratīvu informāciju, kā izklāstīts I pielikumā, šādi:

| a) | 1.A daļa: 1.–4. un 6.1.–6.4. punkts; |
| --- | --- |

a)

1.A daļa: 1.–4. un 6.1.–6.4. punkts;

| b) | 1.B daļa: 5. punkts; |
| --- | --- |

b)

1.B daļa: 5. punkts;

| c) | 1.C daļa: 6.5. punkts. |
| --- | --- |

c)

1.C daļa: 6.5. punkts.

Attiecībā uz 1.B daļas 5.1. punktu saistībā ar 35. panta 1. punkta l) apakšpunktu pieteikumā, kurā veterinārās zāles ierosina klasificēt kā “tādas, kurām nav vajadzīga veterinārā recepte”, iekļauj produkta īpašību kritisku izvērtējumu, lai pamatotu šādas klasifikācijas piemērotību, ņemot vērā drošumu mērķa un nemērķa dzīvniekiem, sabiedrības veselību, kā arī vides drošību, kā izklāstīts kritērijos, kas noteikti 34. panta 3. punkta a)–g) apakšpunktā.

Katru kritisko ekspertu ziņojumu sagatavo, ņemot vērā zinātnes atziņas, kas pieejamas pieteikuma iesniegšanas brīdī. Tajā iekļauj to dažādo testu un izmēģinājumu novērtējumu, kas veido tirdzniecības atļaujas dokumentāciju, un aplūko visus aspektus, kas attiecas uz veterināro zāļu kvalitātes, drošuma un iedarbīguma novērtējumu. Tajā norāda sīki izstrādātus iesniegto testu un izmēģinājumu rezultātus un precīzas bibliogrāfiskas atsauces. Iesniedz citēto bibliogrāfisko atsauču kopijas.

Kritiskos ekspertu ziņojumus paraksta un datē ziņojumu autors, kā arī tiem pievieno informāciju par autora izglītību, apmācību un darba pieredzi. Atspoguļo autora un pieteikuma iesniedzēja profesionālās attiecības.

Kritiskajos ekspertu ziņojumos un papildinājumos iekļauj precīzas un skaidras savstarpējās norādes uz tehniskajā dokumentācijā ietverto informāciju.

Ja 2. daļu sagatavo, izmantojot kopīgā tehniskā dokumenta (KTD) formātu, kritiskajam ekspertu ziņojumam par kvalitāti izmanto vispārējo kvalitātes kopsavilkumu (VKK).

Attiecībā uz 3. un 4. daļu kritiskajā ekspertu ziņojumā iekļauj arī visas tehniskās dokumentācijas attiecīgo iesniegto datu kopsavilkumu.

I.2.2.   
  2. daļa. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija)

| 1) | Par aktīvo(-ajām) vielu(-ām) un gatavajām veterinārajām zālēm farmaceitiskās kvalitātes (fizikāli ķīmiskajos, bioloģiskajos vai mikrobioloģiskajos) datos iekļauj informāciju par veterināro zāļu ražošanas procesu, raksturojumu un īpašībām, kvalitātes kontroles procedūrām un prasībām, stabilitāti, kā arī sastāva aprakstu, izstrādi un izskatu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ir piemērojamas visas monogrāfijas, tostarp īpašās monogrāfijas, vispārīgās monogrāfijas un Eiropas farmakopejas vispārīgās nodaļas. Attiecībā uz imunoloģiskajām veterinārajām zālēm ir piemērojamas visas monogrāfijas, tostarp īpašās monogrāfijas, vispārīgās monogrāfijas un Eiropas farmakopejas vispārīgās nodaļas, ja vien nav pamatots citādi. Ja nav Eiropas farmakopejas monogrāfijas, var izmantot dalībvalsts farmakopejas monogrāfiju. Ja viela nav aprakstīta nedz Eiropas farmakopejā, nedz dalībvalsts farmakopejā, var atzīt atbilstību trešās valsts farmakopejas monogrāfijai, ja tiek pierādīta tās atbilstība; šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējs, ja nepieciešams, iesniedz monogrāfijas kopiju un tulkojumu. Iesniedz datus, kas pierāda monogrāfijas spēju atbilstoši uzraudzīt vielas kvalitāti. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja izmanto testus, kas nav minēti farmakopejā, šādu testu izmantošanu pamato, iesniedzot pierādījumus, ka materiāli, ja tos testē saskaņā ar farmakopeju, atbilst attiecīgās farmakopejas monogrāfijas kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Visās testa procedūrās attiecībā uz analīzi un kvalitātes kontroli ņem vērā noteiktos norādījumus un prasības. Iesniedz apstiprināšanas pētījumu rezultātus. Visas testa procedūras apraksta pietiekami sīki, lai tās varētu atkārtot kontroltestos, ko veic pēc kompetentās iestādes pieprasījuma, un lai kompetentā iestādes tās varētu pienācīgi novērtēt. Pienācīgi apraksta visu speciālo aparatūru un iekārtas, ko var izmantot, attiecīgā gadījumā pievienojot diagrammu. Vajadzības gadījumā laboratorijas reaģentu formulas papildina ar pagatavošanas metodi. Gadījumā, ja testa procedūras ir iekļautas Eiropas farmakopejā vai dalībvalsts farmakopejā, šo aprakstu var aizstāt ar sīku atsauci uz attiecīgo farmakopeju. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Izmanto Eiropas farmakopejas ķīmisko un bioloģisko references materiālu, ja tas ir pieejams. Ja izmanto citus references preparātus un standartus, tos nosaka un sīki apraksta. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Dokumentācijā kopīgā tehniskā dokumenta (KTD) formātā var iekļaut farmaceitiskās kvalitātes (fizikāli ķīmiskos, bioloģiskos vai mikrobioloģiskos) datus par aktīvo vielu un/vai gatavo produktu. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm, tostarp imunoloģiskajām, dokumentācijā iekļauj informāciju par šķīdinātājiem, kas vajadzīgi galīgā produkta preparāta pagatavošanai. Bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles uzskata par vienu produktu, pat ja vajadzīgs vairāk nekā viens šķīdinātājs, lai no gatavā produkta varētu izgatavot dažādus preparātus, kas var būt paredzēti lietošanai, izmantojot dažādus ievadīšanas veidus vai metodes. Šķīdinātājus, ko piegādā kopā ar bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm, var iepakot kopā ar aktīvo vielu kivetēm vai atsevišķi. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES un Eiropas Konvenciju par izmēģinājumos un citos zinātniskos nolūkos izmantojamo mugurkaulnieku aizsardzību testus veic tā, lai izmantotu minimālu dzīvnieku skaitu un izraisītu mazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Izmanto alternatīvu in vitro testu, ja tas ir pieejams un ja tādējādi var aizstāt vai samazināt dzīvnieku izmantošanu vai mazināt to ciešanas. |
| --- | --- |

8)

I.2.3.   
  3. daļa. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi)

| 1) | Dokumentācijā par drošuma pētījumiem iekļauj šādas ziņas:






  a) | to testu sintēze, kas veikti atbilstoši šai daļai, ar sīkām atsaucēm uz publicēto literatūru, kurā ietverts visu iegūto rezultātu objektīvs izklāsts. Norāda un argumentē jebkuru uzskaitīto testu vai izmēģinājumu izlaidumus un alternatīva pētījuma veida iekļaušanu; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

to testu sintēze, kas veikti atbilstoši šai daļai, ar sīkām atsaucēm uz publicēto literatūru, kurā ietverts visu iegūto rezultātu objektīvs izklāsts. Norāda un argumentē jebkuru uzskaitīto testu vai izmēģinājumu izlaidumus un alternatīva pētījuma veida iekļaušanu;

| b) | paziņojums par atbilstību labai laboratorijas praksei attiecībā uz preklīniskajiem pētījumiem, ja tie pieejami, kopā ar izklāstu par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā, un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums. |
| --- | --- |

b)

paziņojums par atbilstību labai laboratorijas praksei attiecībā uz preklīniskajiem pētījumiem, ja tie pieejami, kopā ar izklāstu par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā, un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums.

| 2) | Dokumentācijā iekļauj šādas ziņas:






  a) | visu dokumentācijā iekļauto pētījumu un izmēģinājumu rādītājs; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

visu dokumentācijā iekļauto pētījumu un izmēģinājumu rādītājs;

| b) | pamatojums kāda pētījuma un izmēģinājuma neiekļaušanai; |
| --- | --- |

b)

pamatojums kāda pētījuma un izmēģinājuma neiekļaušanai;

| c) | paskaidrojums par alternatīva pētījuma vai izmēģinājuma iekļaušanu; |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums par alternatīva pētījuma vai izmēģinājuma iekļaušanu;

| d) | izklāsts par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma vai izmēģinājuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums. |
| --- | --- |

d)

izklāsts par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma vai izmēģinājuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums.

I.2.4.   
  4. daļa. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i))

| 1) | Lai nodrošinātu objektīvu produkta vispārējo riska un ieguvumu līdzsvara izvērtējumu, iedarbīguma dokumentācijā iekļauj visu preklīnisko un klīnisko dokumentāciju neatkarīgi no tā, vai tā ir labvēlīga vai nelabvēlīga veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Dokumentācijā par iedarbīguma pētījumiem iekļauj šādas ziņas:






  a) | to testu sintēze, kas veikti atbilstoši šai daļai, ar sīkām atsaucēm uz publicēto literatūru, kurā ietverts visu iegūto rezultātu objektīvs izklāsts. Norāda un argumentē jebkuru uzskaitīto testu vai izmēģinājumu izlaidumus un alternatīva pētījuma veida iekļaušanu; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

to testu sintēze, kas veikti atbilstoši šai daļai, ar sīkām atsaucēm uz publicēto literatūru, kurā ietverts visu iegūto rezultātu objektīvs izklāsts. Norāda un argumentē jebkuru uzskaitīto testu vai izmēģinājumu izlaidumus un alternatīva pētījuma veida iekļaušanu;

| b) | paziņojums par atbilstību labai laboratorijas praksei attiecībā uz preklīniskajiem pētījumiem, ja tie pieejami, kopā ar izklāstu par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā, un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums. |
| --- | --- |

b)

paziņojums par atbilstību labai laboratorijas praksei attiecībā uz preklīniskajiem pētījumiem, ja tie pieejami, kopā ar izklāstu par jebkura labai laboratorijas praksei neatbilstoša pētījuma iespējamo ieguldījumu vispārējā riska novērtējumā, un neatbilstības labai laboratorijas praksei statusa pamatojums.

| 3) | Dokumentācijā iekļauj šādas ziņas:






  a) | visu dokumentācijā iekļauto pētījumu rādītājs; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

visu dokumentācijā iekļauto pētījumu rādītājs;

| b) | pamatojums kāda pētījuma neiekļaušanai; |
| --- | --- |

b)

pamatojums kāda pētījuma neiekļaušanai;

| c) | paskaidrojums par alternatīva pētījuma iekļaušanu. |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums par alternatīva pētījuma iekļaušanu.

| 4) | Šajā daļā aprakstīto izmēģinājumu mērķis ir pierādīt veterināro zāļu iedarbīgumu. Visiem pieteikuma iesniedzēja apgalvojumiem par produkta īpašībām, iedarbību un lietošanu pilnā apmērā pievieno speciālo izmēģinājumu rezultātus, kas ietverti tirdzniecības atļaujas pieteikumā. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Visus iedarbīguma izmēģinājumus veic saskaņā ar pilnībā noteiktu sīki izklāstītu izmēģinājuma protokolu, ko reģistrē rakstiski pirms izmēģinājuma sākšanas. Izmēģinājuma dzīvnieku labturības nolūkos tie ir pakļauti veterinārajai uzraudzībai, un to pilnībā ievēro, sagatavojot jebkādu izmēģinājuma protokolu un veicot izmēģinājumu. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja nav pamatots citādi, klīniskos izmēģinājumus (lauka izmēģinājumus) veic saskaņā ar noteiktiem labas klīniskās prakses principiem. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Pirms jebkura lauka izmēģinājuma sākšanas saņem un dokumentē izmēģinājumā izmantojamo dzīvnieku īpašnieka apzinātu piekrišanu. Konkrētāk, dzīvnieku īpašnieku rakstiski informē, ko piedalīšanās izmēģinājumā nozīmē attiecībā uz apstrādāto dzīvnieku vēlāku likvidēšanu vai pārtikas produktu ieguvi no apstrādātajiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

7)

I.2.5.   
  Sīkas prasības attiecībā uz dažādu veidu veterinārajām zālēm vai tirdzniecības atļaujas dokumentāciju

| 1) | Sīkas prasības attiecībā uz dažādiem veterināro zāļu veidiem vai īpašiem tirdzniecības atļaujas dokumentācijas veidiem ir izklāstītas šā pielikuma turpmākajās iedaļās:






  a) | II iedaļā ir aprakstītas standarta prasības tādu veterināro zāļu pieteikumiem, kas nav bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

II iedaļā ir aprakstītas standarta prasības tādu veterināro zāļu pieteikumiem, kas nav bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles;

| b) | III iedaļā ir aprakstītas standarta prasības bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu pieteikumiem;






  i) | III.a iedaļā ir aprakstītas standarta prasības tādu bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu pieteikumiem, kas nav imunoloģiskas veterinārās zāles; |
| --- | --- | --- |

b)

III iedaļā ir aprakstītas standarta prasības bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu pieteikumiem;

i)

III.a iedaļā ir aprakstītas standarta prasības tādu bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu pieteikumiem, kas nav imunoloģiskas veterinārās zāles;

| ii) | III.b iedaļā ir aprakstītas standarta prasības imunoloģisko veterināro zāļu pieteikumiem; |
| --- | --- |

ii)

III.b iedaļā ir aprakstītas standarta prasības imunoloģisko veterināro zāļu pieteikumiem;

| c) | IV iedaļā ir aprakstītas dokumentācijas prasības īpašiem tirdzniecības atļaujas dokumentācijas veidiem; |
| --- | --- |

c)

IV iedaļā ir aprakstītas dokumentācijas prasības īpašiem tirdzniecības atļaujas dokumentācijas veidiem;

| d) | V iedaļā ir aprakstītas dokumentācijas prasības īpašiem veterināro zāļu veidiem. |
| --- | --- |

d)

V iedaļā ir aprakstītas dokumentācijas prasības īpašiem veterināro zāļu veidiem.

II IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VETERINĀRAJĀM ZĀLĒM, KAS NAV BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀS ZĀLES

Tālāk sīki izklāstītās prasības attiecas uz veterinārajām zālēm, kas nav bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, izņemot gadījumus, kad IV iedaļā noteikts citādi.

II.1.   
  1. daļa. Dokumentācijas kopsavilkums

Lūdzu skatīt I iedaļu.

II.2.   
  2. daļa. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija)

II.2.A.   Produkta apraksts

II.2.A1.   Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs

| 1) | Zāļu visu komponentu kvalitatīvā sastāva jēdziens ietver sevī to, ka tiek nosaukta(-as) un aprakstīta(-as):






  a) | aktīvā(-ās) viela(-as); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

aktīvā(-ās) viela(-as);

| b) | palīgvielas, palīgvielu komponenti neatkarīgi no to veida un izmantotā daudzuma, ieskaitot krāsvielas, konservantus, adjuvantus, stabilizatorus, biezinātājus, emulgatorus, garšas un aromātiskās vielas; |
| --- | --- |

b)

palīgvielas, palīgvielu komponenti neatkarīgi no to veida un izmantotā daudzuma, ieskaitot krāsvielas, konservantus, adjuvantus, stabilizatorus, biezinātājus, emulgatorus, garšas un aromātiskās vielas;

| c) | citi zāļu ārējā apvalka, tādu kā kapsulu, želatīna kapsulu, intraruminālo ierīču, komponenti, ko paredzēts caur gremošanas traktu vai kā citādi ievadīt dzīvniekiem; |
| --- | --- |

c)

citi zāļu ārējā apvalka, tādu kā kapsulu, želatīna kapsulu, intraruminālo ierīču, komponenti, ko paredzēts caur gremošanas traktu vai kā citādi ievadīt dzīvniekiem;

| d) | visi attiecīgie dati par tiešo iepakojumu un, ja nepieciešams, par ārējo iepakojumu, un attiecīgā gadījumā par tā aizvēršanas veidu kopā ar datiem par veterināro zāļu lietošanas vai ievadīšanas ierīcēm, ko piegādā kopā ar veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

d)

visi attiecīgie dati par tiešo iepakojumu un, ja nepieciešams, par ārējo iepakojumu, un attiecīgā gadījumā par tā aizvēršanas veidu kopā ar datiem par veterināro zāļu lietošanas vai ievadīšanas ierīcēm, ko piegādā kopā ar veterinārajām zālēm.

| 2) | Terminoloģija, kas parasti lietojama, aprakstot veterināro zāļu komponentus, neatkarīgi no 8. panta pārējo noteikumu piemērošanas:






  a) | attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – galvenais nosaukums attiecīgās monogrāfijas augšdaļā, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – galvenais nosaukums attiecīgās monogrāfijas augšdaļā, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju;

| b) | attiecībā uz citām vielām – Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteiktais starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN), kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums, vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz citām vielām – Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteiktais starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN), kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums, vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums;

| c) | sastāvdaļas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, un attiecīgā gadījumā papildinot ar citām svarīgām ziņām; |
| --- | --- |

c)

sastāvdaļas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, un attiecīgā gadījumā papildinot ar citām svarīgām ziņām;

| d) | attiecībā uz krāsvielu – apzīmējums ar “E” kodu, kas tai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/35/EK. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz krāsvielu – apzīmējums ar “E” kodu, kas tai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/35/EK.

| 3) | Lai sniegtu veterināro zāļu visu aktīvo vielu un palīgvielu kvantitatīvā sastāva informāciju, atkarībā no attiecīgās zāļu formas jānosaka katras aktīvās vielas un palīgvielas masa vai bioloģiskās aktivitātes vienību skaits vai nu devas vienībā, vai masas vai tilpuma vienībā. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Bioloģiskās aktivitātes vienību izmanto vielām, ko nevar noteikt ķīmiski. Ja ir noteikta starptautiska bioloģiskās aktivitātes vienība, lieto to. Ja starptautiska vienība nav noteikta, tad bioloģiskās aktivitātes vienības izsaka tā, lai sniegtu nepārprotamu informāciju par vielu aktivitāti, attiecīgā gadījumā izmantojot Eiropas farmakopejas vienības. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kvantitatīvā sastāva informāciju papildina:






  a) | attiecībā uz vienas devas preparātiem – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām vienas vienības trauciņā, vajadzības gadījumā ņemot vērā produkta lietojamo apjomu pēc sagatavošanas; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

attiecībā uz vienas devas preparātiem – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām vienas vienības trauciņā, vajadzības gadījumā ņemot vērā produkta lietojamo apjomu pēc sagatavošanas;

| b) | attiecībā uz veterinārajām zālēm, ko ievada pilienos – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām, kas ir vienā pilienā vai tādā pilienu skaitā, kurš atbilst 1 ml vai 1 g pagatavojuma; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz veterinārajām zālēm, ko ievada pilienos – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām, kas ir vienā pilienā vai tādā pilienu skaitā, kurš atbilst 1 ml vai 1 g pagatavojuma;

| c) | attiecībā uz zāļu formām, kas ievadāmas izmērāmos daudzumos – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām izmērāmā daudzumā. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz zāļu formām, kas ievadāmas izmērāmos daudzumos – ar katras aktīvās vielas masu vai bioloģiskās aktivitātes vienībām izmērāmā daudzumā.

| 6) | Aktīvās vielas, kas ir savienojumu vai atvasinājumu veidā, apraksta kvantitatīvi attiecībā uz to kopējo masu un, vajadzības gadījumā un ja ir lietderīgi, attiecībā uz molekulas aktīvā elementa vai elementu masu. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Veterinārajām zālēm, kas satur aktīvo vielu, uz kuru Savienībā pirmo reizi attiecas tirdzniecības atļaujas pieprasījums, aktīvās vielas – sāls vai hidrāta – kvantitātes paziņojumu sistemātiski izsaka molekulas aktīvā elementa vai elementu masas veidā. Visām vēlāk atļautajām veterinārajām zālēm dalībvalstīs to kvantitatīvo sastāvu attiecībā uz vienu un to pašu aktīvo vielu norāda vienā un tajā pašā veidā. |
| --- | --- |

7)

II.2.A2.   Produkta izstrāde

| 1) | Sniedz paskaidrojumu par sastāva izvēli, sastāvdaļām, iepakojumu, palīgvielu paredzēto funkciju gatavajā produktā un ražošanas metodi, tostarp pamatojot metodes izvēli, un informāciju izmantotajiem gatavā produkta sterilizēšanas procesiem un/vai aseptiskām procedūrām. Šo paskaidrojumu pamato ar zinātniskiem datiem par farmaceitisku preparātu izstrādi. Nosaka devas palielinājumu, to pamatojot. Pierāda, ka mikrobioloģiskās īpašības (mikrobioloģiskā tīrība un antimikrobiālā aktivitāte) un lietošanas pamācības atbilst veterināro zāļu paredzētajam lietojumam, kas noteikts tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācijā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Iesniedz pētījumu par gatavā produkta un primārā iepakojuma mijiedarbību, ja šādas mijiedarbības risku uzskata par iespējamu, un tas jo īpaši attiecas uz injicējamiem preparātiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ierosinātie iepakojuma izmēri ir pamatoti attiecībā pret paredzēto ievadīšanas veidu, posoloģiju un mērķsugām, jo īpaši attiecībā uz antimikrobiālajām (aktīvajām) vielām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja kopā ar gatavo produktu tiek nodrošināta dozēšanas ierīce, pierāda devas(-u) precizitāti. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja ir ieteicams gatavajam produktam veikt kompanjontestu, sniedz attiecīgu informāciju par šo testu. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Attiecībā uz veterinārajām zālēm, ko paredzēts iestrādāt barībā, sniedz informāciju par iestrādāto procentuālo daudzumu, iekļaušanas norādījumiem, barošanas viendabīgumu un saderību/piemērotu barību. |
| --- | --- |

6)

II.2.B.   Ražošanas metodes apraksts

| 1) | Ražošanas metodes aprakstu, ko pievieno tirdzniecības atļaujas pieteikumam, ievērojot 8. pantu, sagatavo tā, lai sniegtu pienācīgu kopsavilkumu par izmantoto darbību īpatnībām. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Šajā nolūkā tajā iekļauj vismaz:






  a) | faktisko ražošanas formulu attiecībā uz ierosināto(-ajiem) komerciālās partijas lielumu(-iem), ar kvantitatīvu informāciju par visām izmantotajām vielām. Norāda visas vielas, kas ražošanas laikā var pazust; norāda devas palielināšanu; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

faktisko ražošanas formulu attiecībā uz ierosināto(-ajiem) komerciālās partijas lielumu(-iem), ar kvantitatīvu informāciju par visām izmantotajām vielām. Norāda visas vielas, kas ražošanas laikā var pazust; norāda devas palielināšanu;

| b) | aprakstu par dažādajiem ražošanas posmiem ar informāciju par procesa darbības apstākļiem izklāsta veidā, kam pievieno procesa plūsmkarti; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par dažādajiem ražošanas posmiem ar informāciju par procesa darbības apstākļiem izklāsta veidā, kam pievieno procesa plūsmkarti;

| c) | ja ražošana ir nepārtraukta – pilnīgas ziņas par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu gatavā produkta viendabīgumu. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju (piemēram, izsakot kā laika periodu vai produkta daudzumu; var izteikt arī kā diapazonus); |
| --- | --- |

c)

ja ražošana ir nepārtraukta – pilnīgas ziņas par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu gatavā produkta viendabīgumu. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju (piemēram, izsakot kā laika periodu vai produkta daudzumu; var izteikt arī kā diapazonus);

| d) | ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas, un pieņemamības kritērijus; |
| --- | --- |

d)

ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas, un pieņemamības kritērijus;

| e) | eksperimentālus pētījumus, kas validē ražošanas procesu, un – attiecīgos gadījumos – procesa validācijas programmu partiju ražošanas apjomiem; |
| --- | --- |

e)

eksperimentālus pētījumus, kas validē ražošanas procesu, un – attiecīgos gadījumos – procesa validācijas programmu partiju ražošanas apjomiem;

| f) | attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām.

II.2.C.   Izejvielu ražošana un kontrole

| 1) | Šajā punktā “izejvielas” ir aktīvās vielas, palīgvielas un iepakojums (tiešais iepakojums ar tā aizvēršanas sistēmu un, ja piemērojams, ārējais iepakojums un jebkādas dozēšanas ierīces, ko piegādā kopā ar veterinārajām zālēm). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Dokumentācijā iekļauj specifikācijas un informāciju par kvalitātes kontroltestiem, kas jāveic visām izejvielu partijām. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Izejvielu regulāros testus veic tādā pašā veidā, kā noteikts dokumentācijā. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāts ir izdevis izejvielas, aktīvās vielas vai palīgvielas piemērotības sertifikātu, šis sertifikāts veido atsauci uz attiecīgo Eiropas farmakopejas monogrāfiju. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Atsaucoties uz piemērotības sertifikātu, ražotājs pieteikuma iesniedzējam sniedz rakstveida apstiprinājumu, ka ražošanas process nav mainīts, kopš Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāts izdevis piemērotības sertifikātu. Ja sertifikātā ir aizpildīts un parakstīts lauks “piekļuves lodziņš”, minēto prasību uzskata par izpildītu bez vajadzības pēc papildu pierādījumiem. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Lai pierādītu atbilstību noteiktajai specifikācijai, iesniedz izejvielu analīzes sertifikātus. |
| --- | --- |

6)

II.2.C1.   Aktīvā(-ās) viela(-as)

| 1) | Prasītos datus iesniedz vienā no 3 veidiem, kas sīki aprakstīti 2.–4. punktā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Iesniedz šādas ziņas:






  a) | sniedz informāciju par identitāti, struktūru un iesniedz aktīvās vielas fizikāli ķīmisko un citu attiecīgu īpašību sarakstu, jo īpaši norādot fizikāli ķīmiskās īpašības, kas var ietekmēt aktīvās vielas drošumu un iedarbīgumu. Attiecīgā gadījumā molekulārās struktūras apliecinājumā norāda shematisko aminoskābju secību un relatīvo molekulāro masu; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

sniedz informāciju par identitāti, struktūru un iesniedz aktīvās vielas fizikāli ķīmisko un citu attiecīgu īpašību sarakstu, jo īpaši norādot fizikāli ķīmiskās īpašības, kas var ietekmēt aktīvās vielas drošumu un iedarbīgumu. Attiecīgā gadījumā molekulārās struktūras apliecinājumā norāda shematisko aminoskābju secību un relatīvo molekulāro masu;

| b) | informācijā par ražošanas procesu iekļauj aktīvās vielas ražošanas procesa aprakstu, kas atspoguļo pieteikuma iesniedzēja saistības aktīvās vielas ražošanai. Uzskaita visus aktīvās(-o) vielas(-u) ražošanai vajadzīgos materiālus, norādot, kā katru materiālu izmanto procesā. Sniedz informāciju par šo materiālu kvalitāti un kontroli. Sniedz informāciju, kas pierāda, ka materiāli atbilst paredzētās izmantošanas standartiem; |
| --- | --- |

b)

informācijā par ražošanas procesu iekļauj aktīvās vielas ražošanas procesa aprakstu, kas atspoguļo pieteikuma iesniedzēja saistības aktīvās vielas ražošanai. Uzskaita visus aktīvās(-o) vielas(-u) ražošanai vajadzīgos materiālus, norādot, kā katru materiālu izmanto procesā. Sniedz informāciju par šo materiālu kvalitāti un kontroli. Sniedz informāciju, kas pierāda, ka materiāli atbilst paredzētās izmantošanas standartiem;

| c) | informācijā par kvalitātes kontroli ietver katrā no izšķirošajiem posmiem veiktos testus (tostarp pieņemamības kritērijus), informāciju par starpproduktu kvalitāti un kontroli un attiecīgā gadījumā par procesa validācijas un/vai novērtēšanas pētījumiem. Attiecīgā gadījumā tajā ietver arī validēšanas datus par aktīvajai vielai izmantotajām analītiskajām metodēm; |
| --- | --- |

c)

informācijā par kvalitātes kontroli ietver katrā no izšķirošajiem posmiem veiktos testus (tostarp pieņemamības kritērijus), informāciju par starpproduktu kvalitāti un kontroli un attiecīgā gadījumā par procesa validācijas un/vai novērtēšanas pētījumiem. Attiecīgā gadījumā tajā ietver arī validēšanas datus par aktīvajai vielai izmantotajām analītiskajām metodēm;

| d) | informācijā par piemaisījumiem norāda paredzamos piemaisījumus kopā ar novēroto piemaisījumu līmeni un īpatnībām. Attiecīgā gadījumā tajā ietver arī informāciju par šo piemaisījumu drošumu. |
| --- | --- |

d)

informācijā par piemaisījumiem norāda paredzamos piemaisījumus kopā ar novēroto piemaisījumu līmeni un īpatnībām. Attiecīgā gadījumā tajā ietver arī informāciju par šo piemaisījumu drošumu.

| 3) | Aktīvās vielas pamatlieta
  Attiecībā uz aktīvo vielu, kas nav bioloģiska aktīvā viela, pieteikuma iesniedzējs var vienoties, ka informāciju par aktīvo vielu, kas minēta 2. punktā, aktīvās vielas ražotājs iesniegs tieši kompetentajām iestādēm atsevišķa dokumenta formā kā aktīvās vielas pamatlietu. Šādā gadījumā aktīvās vielas ražotājs sniedz pieteikuma iesniedzējam visus datus (aktīvās vielas pamatlietas datus, kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju), kas tam varētu būt vajadzīgi, lai uzņemtos atbildību par veterinārajām zālēm. To datu kopiju, kurus aktīvās vielas ražotājs sniedz pieteikuma iesniedzējam, iekļauj zāļu dokumentācijā. Aktīvās vielas ražotājs rakstiski apstiprina pieteikuma iesniedzējam, ka tas nodrošina visu partiju atbilstību paraugam un ka tas bez pieteikuma iesniedzēja ziņas nemaina ražošanas procesu vai specifikācijas. |
| --- | --- |

3)

Attiecībā uz aktīvo vielu, kas nav bioloģiska aktīvā viela, pieteikuma iesniedzējs var vienoties, ka informāciju par aktīvo vielu, kas minēta 2. punktā, aktīvās vielas ražotājs iesniegs tieši kompetentajām iestādēm atsevišķa dokumenta formā kā aktīvās vielas pamatlietu. Šādā gadījumā aktīvās vielas ražotājs sniedz pieteikuma iesniedzējam visus datus (aktīvās vielas pamatlietas datus, kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju), kas tam varētu būt vajadzīgi, lai uzņemtos atbildību par veterinārajām zālēm. To datu kopiju, kurus aktīvās vielas ražotājs sniedz pieteikuma iesniedzējam, iekļauj zāļu dokumentācijā. Aktīvās vielas ražotājs rakstiski apstiprina pieteikuma iesniedzējam, ka tas nodrošina visu partiju atbilstību paraugam un ka tas bez pieteikuma iesniedzēja ziņas nemaina ražošanas procesu vai specifikācijas.

| 4) | Piemērotības sertifikāts, ko izdod Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāts
  Iesniedz piemērotības sertifikātu un visus papildu datus, kas saistīti ar zāļu formu, uz kuru neattiecas piemērotības sertifikāts. |
| --- | --- |

4)

Iesniedz piemērotības sertifikātu un visus papildu datus, kas saistīti ar zāļu formu, uz kuru neattiecas piemērotības sertifikāts.

II.2.C1.1.   Farmakopejās norādītās aktīvās vielas

| 1) | Uzskata, ka aktīvās vielas, kas atbilst Eiropas farmakopejas vai – ja Eiropas farmakopejas monogrāfijas nav, – kādas dalībvalsts farmakopejas prasībām, pietiekami atbilst 8. pantam. Šādā gadījumā analīzes metožu un procedūru aprakstus katrā attiecīgā iedaļā aizstāj ar atbilstošu atsauci uz konkrēto farmakopeju. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Gadījumos, kad ar specifikāciju, kas ietverta Eiropas farmakopejā vai attiecīgās dalībvalsts farmakopejā, nepietiek vielas kvalitātes nodrošināšanai, kompetentās iestādes pieteikuma iesniedzējam var pieprasīt atbilstīgākas specifikācijas, tostarp noteiktu piemaisījumu pieņemamības kritērijus ar validētām testa procedūrām. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kompetentās iestādes informē iestādes, kas ir atbildīgas par attiecīgo farmakopeju. Tirdzniecības atļaujas turētājs sniedz šo farmakopeju pārzinošajām iestādēm sīkas ziņas par varbūtējo nepietiekamību un par papildus izmantotajām specifikācijām. |
| --- | --- |

3)

II.2.C1.2.   Aktīvās vielas, kas nav norādītas farmakopejā

| 1) | Aktīvās vielas, kas nav norādītas nevienā farmakopejā, apraksta monogrāfijas formātā, izmantojot šādas sadaļas:






  a) | sastāvdaļas nosaukumam, kas atbilst II.2.A1. daļas 2. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

sastāvdaļas nosaukumam, kas atbilst II.2.A1. daļas 2. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus;

| b) | vielas definīcijai, ko sniedz līdzīgā formā tai, kura izmantota Eiropas farmakopejā, pievieno nepieciešamos skaidrojošos pierādījumus, jo īpaši par molekulāro struktūru. Ja vielas var aprakstīt tikai pēc to ražošanas metodes, tad apraksts ir pietiekami precīzs, lai raksturotu tādu vielu, kas ir konstanta gan tās sastāva, gan iedarbības ziņā; |
| --- | --- |

b)

vielas definīcijai, ko sniedz līdzīgā formā tai, kura izmantota Eiropas farmakopejā, pievieno nepieciešamos skaidrojošos pierādījumus, jo īpaši par molekulāro struktūru. Ja vielas var aprakstīt tikai pēc to ražošanas metodes, tad apraksts ir pietiekami precīzs, lai raksturotu tādu vielu, kas ir konstanta gan tās sastāva, gan iedarbības ziņā;

| c) | identifikācijas metodes var aprakstīt kā pilnās metodes, ko izmanto vielas ražošanai, un kā regulāri veicamus testus; |
| --- | --- |

c)

identifikācijas metodes var aprakstīt kā pilnās metodes, ko izmanto vielas ražošanai, un kā regulāri veicamus testus;

| d) | tīrības testus apraksta saistībā ar to kopējo daudzumu, ko veido prognozētie piemaisījumi, īpaši tādi, kam var būt kaitīgas sekas, un, ja nepieciešams, tie, kas, ņemot vērā vielu salikumu, uz kuru attiecas pieteikums, varētu negatīvi ietekmēt zāļu stabilitāti vai izkropļot analīzes rezultātus; |
| --- | --- |

d)

tīrības testus apraksta saistībā ar to kopējo daudzumu, ko veido prognozētie piemaisījumi, īpaši tādi, kam var būt kaitīgas sekas, un, ja nepieciešams, tie, kas, ņemot vērā vielu salikumu, uz kuru attiecas pieteikums, varētu negatīvi ietekmēt zāļu stabilitāti vai izkropļot analīzes rezultātus;

| e) | apraksta testus un pieņemamības kritērijus, lai uzraudzītu attiecīgā gatavā produkta parametrus, piemēram, sterilitāti, un metodes attiecīgā gadījumā ir validētas; |
| --- | --- |

e)

apraksta testus un pieņemamības kritērijus, lai uzraudzītu attiecīgā gatavā produkta parametrus, piemēram, sterilitāti, un metodes attiecīgā gadījumā ir validētas;

| f) | attiecībā uz kompleksām augu vai dzīvnieku izcelsmes vielām norāda atšķirību starp gadījumu, kad daudzveidīgas farmakoloģiskās iedarbības dēļ vajadzīga galveno sastāvdaļu ķīmiska, fizikāla vai bioloģiska kontrole, un gadījumu, kad vielās ir viena vai vairākas galveno vielu grupas ar līdzīgu darbību, attiecībā uz kurām var akceptēt vispārēju novērtējuma metodi. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz kompleksām augu vai dzīvnieku izcelsmes vielām norāda atšķirību starp gadījumu, kad daudzveidīgas farmakoloģiskās iedarbības dēļ vajadzīga galveno sastāvdaļu ķīmiska, fizikāla vai bioloģiska kontrole, un gadījumu, kad vielās ir viena vai vairākas galveno vielu grupas ar līdzīgu darbību, attiecībā uz kurām var akceptēt vispārēju novērtējuma metodi.

| 2) | Šie dati pierāda, ka ierosināto testa procedūru kopums ir pietiekams, lai uzraudzītu definēto avotu aktīvo vielu kvalitāti. |
| --- | --- |

2)

II.2.C1.3.   Fizikāli ķīmiskās īpašības, kas var ietekmēt bioloģisko pieejamību

Aktīvo vielu vispārīgajā aprakstā sniedz šādus datus par aktīvajām vielām, ja no tām ir atkarīga veterināro zāļu bioloģiskā pieejamība:

| a) | kristāliska forma un šķīdība; |
| --- | --- |

a)

kristāliska forma un šķīdība;

| b) | daļiņas izmērs; |
| --- | --- |

b)

daļiņas izmērs;

| c) | hidrācijas stāvoklis; |
| --- | --- |

c)

hidrācijas stāvoklis;

| d) | eļļas/ūdens sašķelšanās koeficients; |
| --- | --- |

d)

eļļas/ūdens sašķelšanās koeficients;

| e) | pK/pH vērtības. |
| --- | --- |

e)

pK/pH vērtības.

Minēto a)–c) punktu nepiemēro attiecībā uz vielām, ko lieto tikai šķīdumos.

II.2.C2.   Palīgvielas

| 1) | Uzskata, ka palīgvielas, kas atbilst Eiropas farmakopejas vai – ja nav Eiropas farmakopejas monogrāfijas – kādas dalībvalsts farmakopejas prasībām, pietiekami atbilst 8. pantam. Šādā gadījumā analīzes metožu un procedūru aprakstus katrā attiecīgajā iedaļā aizstāj ar atbilstošu atsauci uz konkrēto farmakopeju. Attiecīgā gadījumā papildu testi tādu parametru kontrolei kā, piemēram, daļiņu lielums, sterilitāte un/vai šķīdinātāju atlikumi, papildina monogrāfijas prasības. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakopejas monogrāfijas neesības gadījumā specifikāciju ierosina un pamato. Ievēro prasības attiecībā uz specifikācijām, kas norādītas II.2C1.2. daļas 1. punkta a)–e) apakšpunktā par aktīvo vielu. Norāda ierosinātās metodes un validācijas datus, kas pamato šīs metodes. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka iekļaušanai veterinārajās zālēs paredzētās krāsvielas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/35/EK (3) prasībām, izņemot gadījumus, kad tirdzniecības atļaujas pieteikums attiecas uz kādām veterinārajām zālēm lokālai lietošanai, piemēram, ar zālēm piesūcinātām kakla siksnām un krotālijām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Iesniedz deklarāciju, kas apstiprina, ka izmantotās krāsvielas atbilst Komisijas Regulā (ES) Nr. 231/2012 (4) noteiktajiem tīrības kritērijiem. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Attiecībā uz jaunām palīgvielām, t. i., palīgvielu(-ām), ko Savienībā veterinārajās zālēs izmanto pirmo reizi, vai, ja zāļu ievadīšanas veids ir jauns, sniedz sīku informāciju par palīgvielu ražošanu, raksturojumu un kontroli, sniedzot savstarpējas norādes uz klīniskajiem un neklīniskajiem drošuma datiem. Attiecībā uz krāsvielām par pietiekamām uzskata 3. un 4. punktā minētās atbilstības deklarācijas. |
| --- | --- |

5)

II.2.C3.   Iepakojums (iepakojumi un noslēgšanas sistēmas)

II.2.C3.1.   Aktīvā viela

| 1) | Sniedz informāciju par aktīvās vielas iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu, tostarp katra tiešā iepakojuma materiāla identitāti un to specifikācijām. Vajadzīgās informācijas līmeni nosaka aktīvās vielas fizikālais stāvoklis (šķidrs, ciets). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja iesniedz piemērotības sertifikātu par aktīvo vielu no ierosinātā avota un tajā norāda iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu, sīki izklāstīto informāciju par iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu aktīvajai vielai no minētā avota var aizstāt ar atsauci uz derīgo piemērotības sertifikātu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja iesniedz aktīvās vielas pamatlietu no ierosinātā avota un tajā norāda iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu, sīki izklāstīto informāciju par iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu aktīvajai vielai no minētā avota var aizstāt ar atsauci uz aktīvās vielas pamatlietu. |
| --- | --- |

3)

II.2.C3.2.   Gatavais produkts

| 1) | Sniedz informāciju par gatavā produkta iepakojumu un tā noslēgšanas sistēmu un jebkuru ierīci, tostarp katra tiešā iepakojuma materiāla identitāti un to specifikācijām. Vajadzīgās informācijas līmeni nosaka atbilstoši veterināro zāļu ievadīšanas veidam un zāļu formas fizikālajam stāvoklim (šķidrs, ciets). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakopejas monogrāfijas neesības gadījumā iepakojuma materiāla specifikāciju ierosina un pamato. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Attiecībā uz iepakojuma materiāliem, ko Savienībā izmanto pirmo reizi un kas ir saskarē ar produktu, sniedz informāciju par to sastāvu, ražošanu un nekaitīgumu. |
| --- | --- |

3)

II.2.C4.   Bioloģiskas izcelsmes vielas

| 1) | Sniedz informāciju par visu to bioloģiskas (cilvēku, dzīvnieku, augu vai mikroorganismu) izcelsmes materiālu avotu, apstrādi, raksturojumu un kontroli, kuri izmantoti veterināro zāļu ražošanā, tostarp virālās drošības datus, saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Iesniedz dokumentāciju, lai pierādītu, ka dzīvnieku sugu izcelsmes materiāli, kas attiecas uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) pārnešanu, atbilst Norādījumiem dzīvnieku sūkļveida encefalopātijas ierosinātāju izplatīšanas riska samazināšanai ar cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm, kā arī attiecīgajai Eiropas farmakopejas monogrāfijai. Lai pierādītu atbilstību, var izmantot Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāta izsniegtos atbilstības sertifikātus ar atsauci uz attiecīgo Eiropas farmakopejas monogrāfiju. |
| --- | --- |

2)

II.2.D.   Kontroltesti, ko veic izolētiem starpproduktiem ražošanas procesā

| 1) | Šajā iedaļā “izolēti starpprodukti” ir daļēji apstrādāts materiāls, ko var uzglabāt noteiktu laikposmu un kam veic turpmākas apstrādes posmu(-us), pirms tas kļūst par gatavo produktu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Nosaka specifikāciju katram starpproduktam, un apraksta un attiecīgā gadījumā validē analītiskās metodes. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sniedz informāciju par starpprodukta primāro iepakojumu, ja tas atšķiras no gatavā produkta primārā iepakojuma. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pamatojoties uz datiem, kas iegūti stabilitātes pētījumos, nosaka starpprodukta glabāšanas laiku un uzglabāšanas apstākļus. |
| --- | --- |

4)

II.2.E.   Gatavā produkta kontroltesti

| 1) | Veicot gatavās produkcijas kontroli, ar gatavās produkcijas partiju saprot kādas zāļu formas visas vienības, kas izgatavotas no viena un tā paša sākotnējā materiāla daudzuma un kam veikta vienu un to pašu ražošanas un/vai sterilizācijas operāciju virkne. Nepārtrauktas ražošanas gadījumā partijas lielumu var izteikt kā laika periodu vai produkta daudzumu; var izteikt arī kā diapazonus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Testus, ko veic gatavajam produktam, uzskaita. Sniedz ierosinātās specifikācijas pamatojumu. Norāda un pamato to testu biežumu, ko neveic regulāri. Norāda pieņemamības kritērijus izlaišanai. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dokumentācijā ietver datus par gatavā produkta kontroltestiem, ko veic izlaides brīdī, un to validāciju. Tos iesniedz saskaņā ar tālāk izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja lieto citas testēšanas procedūras un pieņemamības kritērijus, nevis tos, kas minēti Eiropas farmakopejas attiecīgajās monogrāfijās un vispārīgajās sadaļās vai – ja tādu nav – dalībvalsts farmakopejā, minētās procedūras un kritērijus pamato, iesniedzot pierādījums par to, ka gatavais produkts, ja to testētu saskaņā ar šīm monogrāfijām, atbilstu šādas farmakopejas kvalitātes prasībām attiecībā uz konkrēto zāļu formu. |
| --- | --- |

4)

II.2.E1.   Gatavā produkta vispārīgās īpašības

| 1) | Noteiktus produkta vispārīgo īpašību testus vienmēr iekļauj gatavā produkta testos. Minētie testi attiecīgā gadījumā attiecas uz vidējās masas/tilpuma un maksimālo noviržu kontroli, uz mehāniskiem, fiziskiem testiem, vizuālo izskatu, fizikālajām īpašībām, piemēram, pH, vai daļiņu lielumu. Par katru no minētajām īpašībām pieteikuma iesniedzējs nosaka standartus un pieņemamības kritērijus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Testu apstākļus, attiecīgā gadījumā – izmantotās iekārtas/aparatūru un standartus apraksta pietiekami sīki, ja vien tie nav norādīti Eiropas farmakopejā vai dalībvalsts farmakopejā; tas pats attiecas uz gadījumiem, kad minētajās farmakopejās paredzētās metodes nav piemērojamas. |
| --- | --- |

2)

II.2.E2.   Aktīvās(-o) vielas(-u) identificēšana un analīze

| 1) | Aktīvās(-o) vielas(-) identificēšanu un analīzi veic vai nu produkcijas sērijas raksturīgā paraugā, vai arī virknē devas vienību, ko analizē individuāli. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja nav attiecīga pamatojuma, tad gatavā produkta aktīvās vielas satura maksimālā pieļaujamā novirze ražošanas laikā nepārsniedz ± 5 %. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dažos gadījumos, ja maisījums ir ļoti sarežģīts un aktīvo vielu ir ļoti daudz vai to daudzumi ir ļoti nelieli, un analīzes veikšanai būtu vajadzīga sarežģīta izpēte, ko grūti īstenot attiecībā uz katru zāļu sēriju, vienas vai vairāku aktīvo vielu analīzi var izlaist, ar nosacījumu, ka attiecīgās analīzes veic ražošanas procesa starpposmos. Šo vienkāršoto paņēmienu nedrīkst attiecināt uz attiecīgo vielu aprakstu. To papildina ar kvantitātes novērtēšanas metodi, kas ļauj kompetentajai iestādei pārbaudīt zāļu atbilstību tā specifikācijām pēc laišanas tirgū. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja fizikāli ķīmiskās metodes nevar sniegt pienācīgu informāciju par produkta kvalitāti, obligāti jāizmanto in vivo vai in vitro biotestēšana. Ja iespējams, minētajā testēšanā iekļauj atsauces materiālus un statistisko analīzi, kas ļauj aprēķināt ticamības robežas. Ja gatavajam produktam nevar veikt minētos testus, tos jāveic starpposmā – pēc iespējas tuvāk ražošanas procesa beigām. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Norāda maksimālos pieļaujamos individuālo un kopējo sabrukšanas produktu līmeņus tūlīt pēc ražošanas. Sniedz pamatojumu sabrukšanas produktu iekļaušanai vai neiekļaušanai specifikācijā. |
| --- | --- |

5)

II.2.E3.   Tādu komponentu identificēšana un analīze, kas ir palīgvielas

Identifikācijas tests un augšējās un apakšējās robežas tests ir obligāts katram individuālam antimikrobiālajam konservantam un palīgvielai, kas var ietekmēt aktīvās vielas bioloģisko pieejamību, ja vien bioloģisko pieejamību negarantē citi atbilstīgi testi. Identifikācijas tests un augšējās robežas tests ir obligāts jebkuram antioksidantam un jebkurai palīgvielai, kas var negatīvi ietekmēt fizioloģiskās funkcijas, ietverot arī apakšējās robežas testu antioksidantiem to izlaišanas laikā.

II.2.E4.   Mikrobioloģiskās kontroles

Analīzes datos iekļauj ziņas par mikrobioloģiskajiem testiem, piemēram, attiecībā uz sterilitāti un bakteriālajiem endotoksīniem, ja šādus testus veic regulāri, lai nodrošinātu produkta kvalitāti.

II.2.E5.   Visu partiju atbilstība

Lai nodrošinātu, ka produkta kvalitāte ir vienāda visās partijās, un lai pierādītu atbilstību specifikācijām, iesniedz partiju datus, kuros norāda visu to testu rezultātus, kas veikti kopumā [3] partijām, kuras izgatavotas ierosinātajā(-ās) ražotnē(-ēs) atbilstoši aprakstītajam ražošanas procesam.

II.2.E6.   Citas kontroles

Visus citus testus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai apstiprinātu zāļu kvalitāti, kontrolē.

II.2.F.   Stabilitātes tests

II.2.F1.   Aktīvā(-ās) viela(-as)

| 1) | Norāda aktīvās vielas atkārtota testa laiku un uzglabāšanas apstākļus, izņemot, ja gatavā produkta ražotājs nekavējoties pilnībā veic aktīvās vielas atkārtotu testu pirms tās izmantošanas gatavā produkta ražošanā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sniedz stabilitātes datus, lai pierādītu, kā dažādu vides faktoru ietekmē laika gaitā mainās aktīvās vielas kvalitāte, un lai atbalstītu noteikto atkārtota testa laiku un uzglabāšanas apstākļus, ja piemērojams. Sniedz veikto stabilitātes pētījumu, izmantoto protokolu, izmantoto analītisko procedūru un to validācijas veidu kopā ar detalizētiem rezultātiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja ir pieejams piemērotības sertifikāts par aktīvo vielu no ierosinātā avota un tajā ir norādīts atkārtota testa laiks un uzglabāšanas apstākļi, stabilitātes datus par aktīvo vielu no šā avota var aizstāt ar atsauci uz derīgo piemērotības sertifikātu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja ir iesniegta aktīvās vielas pamatlieta no ierosinātā avota un tajā ir norādīti stabilitātes dati, sīki izklāstīto informāciju par aktīvās vielas stabilitāti no šā avota var aizstāt ar atsauci uz aktīvās vielas pamatlietu. |
| --- | --- |

4)

II.2.F2.   Gatavais produkts

| 1) | Iesniedz aprakstu par pētījumiem, kuros ir noteikts pieteikuma iesniedzēja ieteiktais glabāšanas laiks, ieteiktie uzglabāšanas apstākļi un specifikācijas glabāšanas laika beigās. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sniedz veikto stabilitātes pētījumu, izmantoto protokolu, izmantoto analītisko procedūru un to validācijas veidu kopā ar detalizētiem rezultātiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja pirms ievadīšanas ir paredzēts gatavo produktu sagatavot lietošanai vai atšķaidīt, vajadzīgas sīkas ziņas par lietošanai sagatavotā/atšķaidītā produkta ieteicamo glabāšanas laiku un specifikāciju, kam pievieno atbilstošus stabilitātes datus. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Vairāku devu trauku gadījumā attiecīgā situācijā sniedz stabilitātes datus, lai pamatotu produkta glabāšanas laiku pēc tā attaisīšanas vai pirmās atvēršanas reizes, un nosaka izmantošanas specifikāciju. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja no gatavā produkta var rasties sabrukšanas produkti, pieteikuma iesniedzējs tos dara zināmus un norāda izmantotās identifikācijas metodes un testa procedūras. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja stabilitātes dati liecina, ka aktīvās vielas analīze uzglabāšanās laikā samazinās, gatavā produkta kontroltestu aprakstā attiecīgā gadījumā iekļauj minētās vielas pārmaiņu ķīmisko izpēti un vajadzības gadījumā – toksikofarmakoloģisko izpēti, kā arī, iespējams, sabrukšanas produktu raksturojumu un/vai analīzi. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Norāda un pamato maksimālo pieļaujamo individuālo un kopējo sabrukšanas produktu līmeni glabāšanas laika beigās. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Pamatojoties uz stabilitātes testa rezultātiem, uzskaita un pamato testus, kas veikti gatavajam produktam glabāšanas laikā, un to pieņemamības kritērijus. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Slēdzienos iekļauj analīžu rezultātus, kas pamato piedāvāto glabāšanas laiku un, ja piemērojams, izmantošanas termiņu ieteiktajos uzglabāšanas apstākļos. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Turklāt attiecībā uz veterinārajām zālēm, ko paredzēts iestrādāt barībā, sniedz informāciju par stabilitāti un ierosināto glabāšanas laiku pēc iestrādāšanas barībā. Sniedz arī specifikāciju zāles saturošu barību, kuras ražošanā izmantotas minētās veterinārās zāles, saskaņā ar ieteiktajiem lietošanas norādījumiem. |
| --- | --- |

10)

II.2.G.   Cita informācija

Dokumentācijā atbilstoši šim punktam var iekļaut ar veterināro zāļu kvalitāti saistīto informāciju, kas nav ietverta citur šajā daļā.

II.3.   
  3. daļa. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi)

| 1) | Katrā pētījuma ziņojumā iekļauj:






  a) | pētījuma plāna kopiju (protokolu); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

pētījuma plāna kopiju (protokolu);

| b) | attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratoriju praksei; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratoriju praksei;

| c) | izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu;

| d) | testa sistēmas aprakstu un pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

testa sistēmas aprakstu un pamatojumu;

| e) | pietiekami sīku iegūto rezultātu aprakstu, lai tos varētu kritiski izvērtēt neatkarīgi no tā, kā tos interpretējis autors; |
| --- | --- |

e)

pietiekami sīku iegūto rezultātu aprakstu, lai tos varētu kritiski izvērtēt neatkarīgi no tā, kā tos interpretējis autors;

| f) | attiecīgā gadījumā – rezultātu statistisku analīzi; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – rezultātu statistisku analīzi;

| g) | rezultātu izklāstu ar komentāriem par novērotajiem un nenovērotajiem ietekmes līmeņiem un jebkādiem neparastiem konstatējumiem; |
| --- | --- |

g)

rezultātu izklāstu ar komentāriem par novērotajiem un nenovērotajiem ietekmes līmeņiem un jebkādiem neparastiem konstatējumiem;

| h) | laboratorijas nosaukumu; |
| --- | --- |

h)

laboratorijas nosaukumu;

| i) | pētījuma vadītāja vārdu, uzvārdu; |
| --- | --- |

i)

pētījuma vadītāja vārdu, uzvārdu;

| j) | parakstu un datumu; |
| --- | --- |

j)

parakstu un datumu;

| k) | pētījuma veikšanas vietu un laiku; |
| --- | --- |

k)

pētījuma veikšanas vietu un laiku;

| l) | saīsinājumu un kodu atšifrējumu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav starptautiski atzīti; |
| --- | --- |

l)

saīsinājumu un kodu atšifrējumu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav starptautiski atzīti;

| m) | matemātisko un statistisko procedūru aprakstu. |
| --- | --- |

m)

matemātisko un statistisko procedūru aprakstu.

| 2) | Pieņemami var būt publicēti pētījumi, ja tie satur pietiekami daudz datu un pietiekamas ziņas, lai varētu veikt neatkarīgu novērtējumu. Eksperimentālos paņēmienus apraksta tik sīki, lai tos varētu reproducēt, un pētnieks nosaka to derīgumu. Tādu pētījumu kopsavilkumus, par kuriem nav pieejami sīki sagatavoti ziņojumi, neatzīst kā derīgu dokumentāciju. Ja viela iepriekš ir novērtēta maksimālā atlieku līmeņa (MAL) noteikšanai, lai ņemtu vērā noteiktas drošības prasības, var sniegt atsauci uz Eiropas publiskajiem MAL novērtējuma ziņojumiem (EPMAR). Ja sniedz atsauci uz EPMAR, nav vajadzības iesniegt pētījumus, kas jau novērtēti MAL novērtējuma ietvaros; iesniedz tikai jaunus pētījumus, kas nav pieejami par MAL novērtējumu. Ja eksponētības ceļš (piemēram, attiecībā uz lietotāju) nav identisks tam, ko izmanto saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2018/782 (5), var būt vajadzīgi jauni pētījumi. |
| --- | --- |

2)

II.3.A.   Drošuma testi

| 1) | Drošības dokumentācija ir pietiekama, lai varētu novērtēt:






  a) | veterināro zāļu iespējamo toksiskumu un jebkuras bīstamas vai nevēlamas blakusparādības mērķsugām, kas varētu rasties apstākļos, kādos tās iesaka lietot; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

veterināro zāļu iespējamo toksiskumu un jebkuras bīstamas vai nevēlamas blakusparādības mērķsugām, kas varētu rasties apstākļos, kādos tās iesaka lietot;

| b) | potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam; |
| --- | --- |

b)

potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam;

| c) | potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas. |
| --- | --- |

c)

potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas.

| 2) | Dažos gadījumos var būt nepieciešams testēt sākumsavienojumu metabolītus, ja tie veido nozīmīgas atliekas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Palīgvielu, ko pirmo reizi izmanto veterinārajās zālēs vai izmantojot jaunu ievadīšanas veidu, apstrādā tāpat kā aktīvo vielu. |
| --- | --- |

3)

II.3A1.   Produkta un tā aktīvās(-o) vielas(-u) precīza identifikācija

| a) | Starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN); |
| --- | --- |

a)

Starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN);

| b) | Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC) nosaukums; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC) nosaukums;

| c) | Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) numurs; |
| --- | --- |

c)

Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) numurs;

| d) | terapeitiskā, farmakoloģiskā un ķīmiskā klasifikācija; |
| --- | --- |

d)

terapeitiskā, farmakoloģiskā un ķīmiskā klasifikācija;

| e) | sinonīmi un saīsinājumi; |
| --- | --- |

e)

sinonīmi un saīsinājumi;

| f) | struktūrformula; |
| --- | --- |

f)

struktūrformula;

| g) | molekulārā formula; |
| --- | --- |

g)

molekulārā formula;

| h) | molekulmasa; |
| --- | --- |

h)

molekulmasa;

| i) | tīrības pakāpe; |
| --- | --- |

i)

tīrības pakāpe;

| j) | piemaisījumu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs; |
| --- | --- |

j)

piemaisījumu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs;

| k) | fizikālo īpašību apraksts:






  i) | kušanas punkts; |
| --- | --- | --- |

k)

fizikālo īpašību apraksts:

i)

kušanas punkts;

| ii) | viršanas punkts; |
| --- | --- |

ii)

viršanas punkts;

| iii) | tvaika spiediens; |
| --- | --- |

iii)

tvaika spiediens;

| iv) | šķīdība ūdenī un organiskos šķīdinātājos, ko izsaka g/l, norādot temperatūru; |
| --- | --- |

iv)

šķīdība ūdenī un organiskos šķīdinātājos, ko izsaka g/l, norādot temperatūru;

| v) | blīvums; |
| --- | --- |

v)

blīvums;

| vi) | gaismas refrakcija, optiskā rotācija u. c.; |
| --- | --- |

vi)

gaismas refrakcija, optiskā rotācija u. c.;

| l) | produkta preparatīvā forma. |
| --- | --- |

l)

produkta preparatīvā forma.

II.3.A2.   Farmakoloģija

| 1) | Farmakoloģiskiem pētījumiem ir būtiska nozīme, noskaidrojot mehānismus, kādos veterinārās zāles gūst savu terapeitisko iedarbību, un tādēļ iekļauj farmakoloģiskos pētījumus, kas veikti ar izmēģinājuma dzīvniekiem un ar mērķsugām. Attiecīgā gadījumā var sniegt savstarpējas norādes uz pētījumiem, kas ietverti dokumentācijas 4. daļā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja veterinārās zāles rada farmakoloģisku iedarbību, tajā pašā laikā neparādoties toksiskai reakcijai, vai arī pie tik zemām devām, kas nevar izraisīt toksisku reakciju, šo farmakoloģisko iedarbību ņem vērā, novērtējot drošumu veterināro zāļu lietotājam. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pirms dokumentācijas iesniegšanas par drošumu vienmēr iesniedz sīkas ziņas par farmakoloģiskajiem pētījumiem, kas veikti ar laboratorijas dzīvniekiem, un visu attiecīgo informāciju, kas gūta, veicot klīniskos pētījumus ar mērķa dzīvnieku. |
| --- | --- |

3)

II.3.A2.1.   Farmakodinamika

Sniedz informāciju par aktīvās(-o) vielas(-u) darbības mehānismu kopā ar informāciju par primārās un sekundārās farmakodinamikas iedarbību, lai sekmētu izpratni par jebkādu kaitīgo ietekmi, kas ir novērojama pētījumos ar dzīvniekiem. Sīkas ziņas par farmakodinamiskajām īpašībām, kas saistītas ar terapeitisko iedarbību, sniedz dokumentācijas 4.A daļā.

II.3.A2.2.   Farmakokinētika

Sniedz datus par aktīvās vielas un tās metabolītu darbību laboratorijas dzīvniekos, aptverot uzsūkšanos, izplatīšanos, vielmaiņu un izdalīšanos (ADME). Dati ir saistīti devu/ietekmes konstatējumiem farmakoloģiskajos un toksikoloģiskajos pētījumos, lai noteiktu atbilstošu pakļautību iedarbībai.

II.3.A3.   Toksikoloģija

| 1) | Toksikoloģijas dokumentācija atbilst Aģentūras publicētajiem norādījumiem par vispārīgo pieeju testu veikšanai un norādījumiem par konkrētiem pētījumiem. Parasti toksiskuma pētījumus veic ar aktīvo(-ajām) vielu(-ām), nevis ar formulēto produktu, ja vien nav īpaši noteikts citādi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pētījumus ar dzīvniekiem veic, izmantojot vispāratzītas izmēģinājumu dzīvnieku dzimtas, par kurām (vēlams) ir pieejami vēsturiski dati. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vienreizējas devas toksiskums
  Pētījumus par vienreizējas devas toksiskumu var izmantot, lai prognozētu:






  a) | iespējamās sekas akūtas pārdozēšanas gadījumā mērķsugai; |
| --- | --- | --- |

3)

Pētījumus par vienreizējas devas toksiskumu var izmantot, lai prognozētu:

a)

iespējamās sekas akūtas pārdozēšanas gadījumā mērķsugai;

| b) | iespējamās sekas gadījumā, kad to nejauši kļūmīgi ievada cilvēkam; |
| --- | --- |

b)

iespējamās sekas gadījumā, kad to nejauši kļūmīgi ievada cilvēkam;

| c) | devas, ko var lietderīgi izmantot pētījumiem par atkārtoto devu. |
| --- | --- |

c)

devas, ko var lietderīgi izmantot pētījumiem par atkārtoto devu.

Pētījumos par vienreizējas devas toksiskumu atklāj vielas akūto toksisko iedarbību, kā arī tās iestāšanās un izzušanas laiku.

Veicamos pētījumus atlasa ar nolūku sniegt informāciju par lietotāja drošumu, piemēram, ja ir paredzama lietotāja būtiska saskarsme ar veterinārajām zālēm inhalācijas vai ādas kontakta veidā, izpēta šos lietošanas veidus.

| 4) | Atkārtotas devas toksiskums
  Atkārtotas devas toksiskuma testi ir paredzēti, lai atklātu jebkādas fizioloģiskās un/vai patoloģiskās pārmaiņas, ko rada pētāmās aktīvās vielas vai aktīvo vielu kombinācijas atkārtota lietošana, un lai noteiktu šīs pārmaiņas atkarībā no dozēšanas.
  Parasti pietiek ar atkārtotas devas toksiskuma pētījumu vienai eksperimentālo dzīvnieku sugai. Šā pētījuma vietā var veikt pētījumu ar mērķa dzīvnieku. Ievadīšanas veidu un biežumu, kā arī pētījuma ilgumu izvēlas, ievērojot paredzētos klīniskos lietošanas apstākļus un/vai iedarbību uz lietotāju. Pieteikuma iesniedzējs argumentē pētījumu apjoma un ilguma, kā arī devu izvēli. |
| --- | --- |

4)

Atkārtotas devas toksiskuma testi ir paredzēti, lai atklātu jebkādas fizioloģiskās un/vai patoloģiskās pārmaiņas, ko rada pētāmās aktīvās vielas vai aktīvo vielu kombinācijas atkārtota lietošana, un lai noteiktu šīs pārmaiņas atkarībā no dozēšanas.

Parasti pietiek ar atkārtotas devas toksiskuma pētījumu vienai eksperimentālo dzīvnieku sugai. Šā pētījuma vietā var veikt pētījumu ar mērķa dzīvnieku. Ievadīšanas veidu un biežumu, kā arī pētījuma ilgumu izvēlas, ievērojot paredzētos klīniskos lietošanas apstākļus un/vai iedarbību uz lietotāju. Pieteikuma iesniedzējs argumentē pētījumu apjoma un ilguma, kā arī devu izvēli.

| 5) | Tolerance mērķsugās
  Sniedz kopsavilkumu par jebkādām nepanesības pazīmēm, kas novērotas, veicot – parasti ar galējo preparatīvo formu – pētījumu mērķsugai saskaņā ar II.4.A4. daļas prasībām (Tolerance mērķa dzīvnieku sugās). Norāda attiecīgo pētījumu, devas, pie kurām bija vērojama nepanesība, un attiecīgās sugas un šķirnes. Turklāt sniedz arī ziņas par jebkādām negaidītām fizioloģiskām pārmaiņām. Pilnus ziņojumus par šiem pētījumiem iekļauj dokumentācijas 4. daļā. |
| --- | --- |

5)

Sniedz kopsavilkumu par jebkādām nepanesības pazīmēm, kas novērotas, veicot – parasti ar galējo preparatīvo formu – pētījumu mērķsugai saskaņā ar II.4.A4. daļas prasībām (Tolerance mērķa dzīvnieku sugās). Norāda attiecīgo pētījumu, devas, pie kurām bija vērojama nepanesība, un attiecīgās sugas un šķirnes. Turklāt sniedz arī ziņas par jebkādām negaidītām fizioloģiskām pārmaiņām. Pilnus ziņojumus par šiem pētījumiem iekļauj dokumentācijas 4. daļā.

| 6) | Reproduktīvais toksiskums, ieskaitot ontoģenētisko toksicitāti
  Pētījums par ietekmi uz reproduktivitāti
  Par produktiem, ko paredzēts izmantot vaislas dzīvniekiem, iesniedz reproduktīvās drošības pētījumus atbilstoši VICH GL43. Reproduktīvās toksicitātes pētījumi ar laboratorijas dzīvniekiem nav vajadzīgi, lai novērtētu iedarbību uz lietotāju. |
| --- | --- |

6)

Pētījums par ietekmi uz reproduktivitāti

Par produktiem, ko paredzēts izmantot vaislas dzīvniekiem, iesniedz reproduktīvās drošības pētījumus atbilstoši VICH GL43. Reproduktīvās toksicitātes pētījumi ar laboratorijas dzīvniekiem nav vajadzīgi, lai novērtētu iedarbību uz lietotāju.

| 7) | Ontoģenētiskās toksicitātes pētījums
  Lai novērtētu ietekmi uz dzīvnieku mērķsugām, ontoģenētiskās toksicitātes pētījumi nav vajadzīgi produktiem, ko paredzēts izmantot tikai dzīvniekiem, kuri nav vaislas dzīvnieki. Attiecībā uz citiem produktiem ontoģenētiskās toksicitātes pētījumus veic vismaz vienai sugai, kas var būt mērķsuga. Ja pētījumu veic mērķsugām, sniedz kopsavilkumu un pilnu pētījuma ziņojumu iekļauj dokumentācijas 4. daļā.
  Lai novērtētu drošumu lietotājam, visos gadījumos, kad ir paredzama būtiska iedarbība uz lietotāju, veic standarta ontoģenētiskās toksicitātes testēšanu saskaņā ar standarta testiem, pamatojoties uz noteiktajām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL32 un ESAO testiem). |
| --- | --- |

7)

Lai novērtētu ietekmi uz dzīvnieku mērķsugām, ontoģenētiskās toksicitātes pētījumi nav vajadzīgi produktiem, ko paredzēts izmantot tikai dzīvniekiem, kuri nav vaislas dzīvnieki. Attiecībā uz citiem produktiem ontoģenētiskās toksicitātes pētījumus veic vismaz vienai sugai, kas var būt mērķsuga. Ja pētījumu veic mērķsugām, sniedz kopsavilkumu un pilnu pētījuma ziņojumu iekļauj dokumentācijas 4. daļā.

Lai novērtētu drošumu lietotājam, visos gadījumos, kad ir paredzama būtiska iedarbība uz lietotāju, veic standarta ontoģenētiskās toksicitātes testēšanu saskaņā ar standarta testiem, pamatojoties uz noteiktajām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL32 un ESAO testiem).

| 8) | Genotoksicitāte
  Genotoksicitātes potenciāla testus veic, lai atklātu izmaiņas, ko viela var izraisīt šūnu ģenētiskajā materiālā. Jebkurai vielai, ko ir paredzēts pirmo reizi iekļaut zālēs, novērtē genotoksiskās īpašības.
  Aktīvajai(-ām) vielai(-ām) veic standarta genotoksicitātes testu kopumu saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL23 un ESAO testiem). |
| --- | --- |

8)

Genotoksicitātes potenciāla testus veic, lai atklātu izmaiņas, ko viela var izraisīt šūnu ģenētiskajā materiālā. Jebkurai vielai, ko ir paredzēts pirmo reizi iekļaut zālēs, novērtē genotoksiskās īpašības.

Aktīvajai(-ām) vielai(-ām) veic standarta genotoksicitātes testu kopumu saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL23 un ESAO testiem).

| 9) | Kancerogenitāte
  Pieņemot lēmumu par to, vai ir vajadzīga kancerogenitātes testēšana, ņem vērā genotoksicitātes testu rezultātus, struktūras un aktivitātes sakarību un konstatējumus atkārtotas devas toksiskuma testos, kas var apliecināt hiper-/neoplastisku izmaiņu potenciālu.
  Ņem vērā jebkādai zināmai sugai specifisko toksiskuma mehānismu, kā arī jebkādas atšķirības vielmaiņā starp testa sugām, dzīvnieku mērķsugām un cilvēkiem.
  Kancerogenitātes testēšanu veic saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL28 un ESAO testiem). |
| --- | --- |

9)

Pieņemot lēmumu par to, vai ir vajadzīga kancerogenitātes testēšana, ņem vērā genotoksicitātes testu rezultātus, struktūras un aktivitātes sakarību un konstatējumus atkārtotas devas toksiskuma testos, kas var apliecināt hiper-/neoplastisku izmaiņu potenciālu.

Ņem vērā jebkādai zināmai sugai specifisko toksiskuma mehānismu, kā arī jebkādas atšķirības vielmaiņā starp testa sugām, dzīvnieku mērķsugām un cilvēkiem.

Kancerogenitātes testēšanu veic saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL28 un ESAO testiem).

| 10) | Izņēmumi
  Ja veterinārās zāles paredzēts lietot lokāli, veic pētījumu par sistēmisko absorbciju dzīvnieku mērķsugā. Ja tiek pierādīts, ka sistēmiskā absorbcija ir nenozīmīga, tad var neveikt atkārtotas devas toksiskuma testus, reproduktīvās toksicitātes un ontoģenētiskās toksicitātes testus un kancerogenitātes testus, izņemot, ja:






  a) | saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzams, ka dzīvnieks uzņems veterinārās zāles orāli, vai |
| --- | --- | --- |

10)

Ja veterinārās zāles paredzēts lietot lokāli, veic pētījumu par sistēmisko absorbciju dzīvnieku mērķsugā. Ja tiek pierādīts, ka sistēmiskā absorbcija ir nenozīmīga, tad var neveikt atkārtotas devas toksiskuma testus, reproduktīvās toksicitātes un ontoģenētiskās toksicitātes testus un kancerogenitātes testus, izņemot, ja:

a)

saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzams, ka dzīvnieks uzņems veterinārās zāles orāli, vai

| b) | saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzama veterināro zāļu orāla iedarbība uz lietotāju. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzama veterināro zāļu orāla iedarbība uz lietotāju.

II.3.A4.   Citas prasības

II.3.A.4.1.   Īpaši pētījumi

Konkrētām vielu grupām vai tad, ja dzīvniekiem veiktajos atkārtotās devas pētījumos novērotā iedarbība ietver izmaiņas, kas norāda uz, piemēram, imūntoksiskumu, neirotoksiskumu vai endokrīno disfunkciju, ir nepieciešami turpmāki testi, piemēram, sensibilitātes pētījumi vai novēlota neirotoksiskuma pētījumi. Atkarībā no produkta būtības var būt nepieciešams veikt papildu pētījumus, lai novērtētu toksiskās iedarbības vai iespējamā kairinājuma pamatā esošo mehānismu.

Attiecībā uz produktiem, kas var kairināt ādu un acis, iesniedz kairinājuma un sensibilitātes pētījumus. Minētos pētījumus veic ar galējo preparatīvo formu.

Veicot šos pētījumus un izvērtējot to rezultātus, ņem vērā jaunākās zinātnes atziņas un noteiktās pamatnostādnes.

II.3.A.4.2.   Novērojumi attiecībā uz cilvēkiem

Sniedz informāciju par to, vai veterināro zāļu farmakoloģiski aktīvās vielas tiek izmantotas cilvēkiem paredzētās zālēs. Ja tā ir, tad sniedz pārskatu par visu novēroto iedarbību (tostarp blakusparādībām) uz cilvēkiem un to cēloni, ciktāl tai var būt būtiska nozīme, novērtējot veterināro zāļu drošumu, attiecīgā gadījumā iekļaujot rezultātus no publicētiem pētījumiem; ja veterināro zāļu komponentus neizmanto vai vairs neizmanto kā zāles cilvēku ārstniecībā, norāda iemeslus, ja tie ir publiski pieejami.

II.3.A.4.3.   Rezistences attīstība un saistītie riski cilvēkiem

Šajā punktā aprakstītās datu prasības ir saistītas ar antibakteriālām vielām un var nebūt pilnībā attiecināmas uz citiem antimikrobiālo līdzekļu veidiem (proti, pretvīrusu, pretsēnīšu un pretprotozoju līdzekļiem), lai gan principā šīs prasības attiecīgā gadījumā var ievērot.

Attiecībā uz šiem produktiem ir vajadzīgi dati par rezistentu baktēriju rašanos vai rezistenci noteicošiem faktoriem, kas ir būtiski cilvēku veselībai un ir saistīti ar veterināro zāļu lietošanu. Šajā saistībā ļoti svarīgs ir šādas rezistences attīstības un atlases mehānisms. Vajadzības gadījumā pieteikuma iesniedzējs ierosina pasākumus, lai ierobežotu veterināro zāļu paredzētā lietojuma rezistences attīstību.

Rezistences datus, kas attiecas uz produkta klīnisko izmantošanu mērķa dzīvniekiem, aplūko saskaņā ar II.4A2. daļu. Attiecīgā gadījumā sniedz savstarpēju norādi uz II.4.A2. daļā izklāstītajiem datiem.

| 1) | Attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem riska novērtējumā pievēršas šādiem aspektiem:






  a) | to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām (zoonotiskas un/vai komensālas baktērijas) un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem (apdraudējuma identifikācija); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām (zoonotiskas un/vai komensālas baktērijas) un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem (apdraudējuma identifikācija);

| b) | varbūtība, ka attiecīgo veterināro zāļu lietošanas rezultātā identificētais(-ie) apdraudējums(-i) varētu izdalīties no dzīvnieku mērķsugām; |
| --- | --- |

b)

varbūtība, ka attiecīgo veterināro zāļu lietošanas rezultātā identificētais(-ie) apdraudējums(-i) varētu izdalīties no dzīvnieku mērķsugām;

| c) | varbūtība, ka identificētais(-ie) apdraudējums(-i) vēlāk varētu iedarboties uz cilvēkiem ar uzņemto pārtiku vai tiešā kontaktā, un izrietošās sekas (nelabvēlīgā ietekme uz veselību) cilvēku veselībai. Norādījumi ir pieejami VICH GL27 un ES pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

c)

varbūtība, ka identificētais(-ie) apdraudējums(-i) vēlāk varētu iedarboties uz cilvēkiem ar uzņemto pārtiku vai tiešā kontaktā, un izrietošās sekas (nelabvēlīgā ietekme uz veselību) cilvēku veselībai. Norādījumi ir pieejami VICH GL27 un ES pamatnostādnēs.

| 2) | Attiecībā uz lolojumdzīvniekiem, izvērtējot risku cilvēku vai sabiedrības veselībai, pievēršas šādiem aspektiem:






  a) | to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri varētu būt saistīti ar cilvēku slimībām un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri varētu būt saistīti ar cilvēku slimībām un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem;

| b) | aplēse par zoonotisko un komensālo baktēriju iedarbību uz dzīvnieku mērķsugām, pamatojoties uz attiecīgo veterināro zāļu lietošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

aplēse par zoonotisko un komensālo baktēriju iedarbību uz dzīvnieku mērķsugām, pamatojoties uz attiecīgo veterināro zāļu lietošanas nosacījumiem;

| c) | iespējamā turpmākā cilvēku rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) un izrietošās sekas cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

c)

iespējamā turpmākā cilvēku rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) un izrietošās sekas cilvēku veselībai.

| 3) | Ņem vērā rezistenci apkārtējā vidē. |
| --- | --- |

3)

II.3.A5.   Lietotāju drošība

Šajā iedaļā novērtē II.3.A. un II.3.A4. daļā konstatēto ietekmi un saista to ar veidu, kādā produkts iedarbojas uz cilvēkiem un cik lielā mērā tas notiek, lai izstrādātu atbilstošus brīdinājumus lietotājiem un sagatavotu citus riska pārvaldības pasākumus.

Lietotāju drošību novērtē saskaņā ar Veterināro zāļu komitejas (CVMP) pamatnostādnēm.

II.3.A6.   Vidiskā riska novērtējums

| 1) | Veic vidiskā riska novērtējumu, lai novērtētu iespējamo kaitīgo ietekmi uz vidi, kas var rasties, lietojot veterinārās zāles, un noteiktu šādas ietekmes risku. Novērtējumā arī identificē visus piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami šāda riska mazināšanai. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Šis novērtējums sastāv no diviem posmiem. Novērtējuma pirmo posmu veic vienmēr. Ziņas par novērtējumu sniedz saskaņā ar Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Tajā norāda veterināro zāļu iespējamo ietekmi uz vidi un ar jebkādu šādu ietekmi saistīto riska līmeni, jo īpaši ņemot vērā šādus jautājumus:






  a) | dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis;

| b) | lietošanas veids, jo īpaši – apjoms, kādā zāles varētu iekļūt tieši vides sistēmās; |
| --- | --- |

b)

lietošanas veids, jo īpaši – apjoms, kādā zāles varētu iekļūt tieši vides sistēmās;

| c) | produkta, tā aktīvo vielu vai attiecīgo metabolītu iespējamā izdalīšanās no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē; to noturība šādos ekskrētos; |
| --- | --- |

c)

produkta, tā aktīvo vielu vai attiecīgo metabolītu iespējamā izdalīšanās no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē; to noturība šādos ekskrētos;

| d) | neizlietoto veterināro zāļu vai cita veida atkritumproduktu likvidēšana. |
| --- | --- |

d)

neizlietoto veterināro zāļu vai cita veida atkritumproduktu likvidēšana.

| 3) | Otrajā posmā saskaņā ar Aģentūras publicētajiem norādījumiem veic sīkāku specifisku izpēti attiecībā uz zāļu apriti konkrētās ekosistēmās un ietekmi uz tām. Ņem vērā zāļu ietekmes uz vidi apjomu un pieejamo informāciju par attiecīgās(-o) vielas(-u) fizikālajām/ķīmiskajām, farmakoloģiskajām un/vai toksikoloģiskajām īpašībām, ieskaitot metabolītus apzināta riska gadījumā, kura iegūta, veicot citus testus un izmēģinājumus, ko nosaka šī regula. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti produktīvajām sugām, noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas (PBT) vai ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas (vPvB) vielas klasificē atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (6) (REACH regula) XIII pielikumā, un novērtē atbilstoši Aģentūras publicētajiem norādījumiem attiecībā uz PBT un vPvB vielu novērtēšanu veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

4)

II.3.B.   Atliekvielu noteikšanas testi

| 1) | Šā punkta nolūkā piemēro Padomes Regulā (EEK) Nr. 470/2009 sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Atliekvielu izzušanas no ēdamajiem audiem vai no apstrādātajiem dzīvniekiem iegūtām olām, piena un medus pētījumu nolūks ir noteikt, kādos apstākļos un cik lielā mērā atlikumi var saglabāties pārtikas produktos, kas iegūti no šiem dzīvniekiem. Pētījumi papildus ļauj noteikt zāļu izdalīšanās laika posmu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Tādu veterināro zāļu gadījumā, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, atliekvielu dokumentācijā atspoguļo:






  a) | to, kādā mērā un cik ilgi veterināro zāļu vai to metabolītu atliekas saglabājas apstrādātā dzīvnieka audos, kurus lieto pārtikā, vai no tā iegūtajā pienā, olās un/vai medū (attiecīgā gadījumā – vaskā); |
| --- | --- | --- |

3)

a)

to, kādā mērā un cik ilgi veterināro zāļu vai to metabolītu atliekas saglabājas apstrādātā dzīvnieka audos, kurus lieto pārtikā, vai no tā iegūtajā pienā, olās un/vai medū (attiecīgā gadījumā – vaskā);

| b) | to, ka nolūkā novērst jebkādu risku apstrādātā dzīvnieka pārtikas produkta patērētāja veselībai, ir iespējams noteikt izpildāmus zāļu izdalīšanās periodus, ko iespējams ievērot praktiskas lauksaimniecības apstākļos; |
| --- | --- |

b)

to, ka nolūkā novērst jebkādu risku apstrādātā dzīvnieka pārtikas produkta patērētāja veselībai, ir iespējams noteikt izpildāmus zāļu izdalīšanās periodus, ko iespējams ievērot praktiskas lauksaimniecības apstākļos;

| c) | to, ka atlieku izzušanas pētījumos izmantotā(-ās) analītiskā(-ās) metode(-es) ir pietiekami validēta(-sa), lai gūtu nepieciešamo pārliecību, ka iesniegtie atlieku dati ir derīgi par pamatu zāļu izdalīšanās perioda noteikšanai. |
| --- | --- |

c)

to, ka atlieku izzušanas pētījumos izmantotā(-ās) analītiskā(-ās) metode(-es) ir pietiekami validēta(-sa), lai gūtu nepieciešamo pārliecību, ka iesniegtie atlieku dati ir derīgi par pamatu zāļu izdalīšanās perioda noteikšanai.

II.3.B1.   Produkta identifikācija

Sniedz testēšanā izmantoto veterināro zāļu identifikāciju, iekļaujot:

| a) | sastāvu; |
| --- | --- |

a)

sastāvu;

| b) | attiecīgās(-o) partijas(-u) fizikālo un ķīmisko testu (aktivitātes un tīrības) rezultātus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās(-o) partijas(-u) fizikālo un ķīmisko testu (aktivitātes un tīrības) rezultātus;

| c) | partijas identifikāciju. |
| --- | --- |

c)

partijas identifikāciju.

II.3.B2.   Atliekvielu izzušana (metabolisms un atliekvielu kinētika)

| 1) | Šajos pētījumos, kuros novērtē, kādā ātrumā atliekvielas izzūd mērķa dzīvniekā pēc pēdējās veterināro zāļu ievadīšanas, mērķis ir ļaut noteikt zāļu izdalīšanās periodus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka no apstrādātajiem dzīvniekiem iegūtajā pārtikā nav atlieku, kas var radīt apdraudējumu patērētājiem. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Norāda MAL pašreizējo statusu attiecībā uz veterināro zāļu komponentiem attiecīgajās mērķsugās. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Klātesošo atliekvielu līmeņus nosaka pietiekamu reižu skaitu pēc tam, kad testa dzīvnieki saņēmuši veterināro zāļu pēdējo devu. Pētījumus ar zīdītājiem un putniem veic saskaņā ar VICH GL48 un citām attiecīgām pamatnostādnēm. Pētījumus par atliekvielām medū veic saskaņā ar VICH GL56, un atliekvielu izzušanas pētījumus ar ūdenī mītošām sugām veic saskaņā ar VICH GL57. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pamatojoties uz novērtējumu, izklāsta pamatojumu ierosinātajam izdalīšanās periodam. |
| --- | --- |

4)

II.3.B3.   Atliekvielu analītiskā metode

Atlieku izzušanas pētījumu (pētījumus), analītisko metodi vai metodes un to validāciju veic saskaņā ar VICH GL49.

Analītiskajā metodē ņem vērā zinātnes attīstības un tehnisko zināšanu līmeni laikā, kad tiek iesniegts pieteikums.

II.4.   
  4. daļa. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i))

II.4.A.   Preklīniskie pētījumi

Preklīnisko pētījumu mērķis ir izpētīt produkta drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem, un tie ir vajadzīgi, lai noteiktu produkta farmakoloģisko aktivitāti, farmakokinētiskās īpašības, devas un intervālu starp devām, rezistenci (ja piemērojams) un toleranci mērķa dzīvniekiem.

II.4.A1.   Farmakoloģija

II.4.A.1.1.   Farmakodinamika

| 1) | Raksturo veterinārajās zālēs iekļautās(-o) aktīvās(-o) vielas(-u) farmakodinamisko iedarbību. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pienācīgi apraksta darbības veidu un farmakoloģisko iedarbību, uz kuriem ierosinātais pieteikums ir balstīts praksē, tostarp sekundāro ietekmi (ja tāda ir). Kopumā izpēta iedarbību uz galvenajām ķermeņa funkcijām. Rezultātus izsaka kvantitatīvi (piemēram, izmantojot devas ietekmes līknes un/vai laika ietekmes līknes), un, kad vien iespējams, tos salīdzina ar vielu, kuras aktivitāte ir labi zināma (ja aktivitāte ir lielāka salīdzinājumā ar vielu, kuras aktivitāte ir labi zināma, atšķirību parāda un pierāda, ka tā ir statistiski nozīmīga). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Izpēta citu produktu īpašību (piemēram, ievadīšanas veida vai preparatīvā formas) iedarbību uz aktīvās vielas farmakoloģisko aktivitāti. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Eksperimenta metodes, ja vien tās nav standarta procedūras, apraksta tik sīki, lai tās varētu reproducēt un noteikt to derīgumu. Eksperimenta rezultātus skaidri izklāsta, un norāda jebkādu statistisku salīdzinājumu iznākumu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja nav pietiekama pamatojuma par pretējo, izpēta arī visas kvantitatīvās modifikācijas attiecībā uz reakciju, kas rodas no vielas atkārtotas ievadīšanas. |
| --- | --- |

5)

II.4.A.1.2.   Farmakokinētika

| 1) | Farmakokinētiskie pamatdati par aktīvo vielu ir vajadzīgi saistībā ar veterināro zāļu drošuma un iedarbīguma novērtēšanu mērķa dzīvnieku sugām, jo īpaši, ja runa ir par jaunu vielu vai preparatīvo formu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Mērķa dzīvnieku sugu farmakokinētisko pētījumu mērķus var iedalīt četrās galvenajās jomās:






  a) | raksturot aktīvās vielas galvenās farmakokinētiskās īpašības (proti, uzsūkšanos, izplatīšanos, metabolismu un izdalīšanos) preparātā; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

raksturot aktīvās vielas galvenās farmakokinētiskās īpašības (proti, uzsūkšanos, izplatīšanos, metabolismu un izdalīšanos) preparātā;

| b) | izmantot šīs galvenās farmakokinētiskās īpašības, lai izpētītu saistību starp devu režīmu, plazmas un audu koncentrāciju laika gaitā un farmakoloģisku, terapeitisku vai toksisku iedarbību; |
| --- | --- |

b)

izmantot šīs galvenās farmakokinētiskās īpašības, lai izpētītu saistību starp devu režīmu, plazmas un audu koncentrāciju laika gaitā un farmakoloģisku, terapeitisku vai toksisku iedarbību;

| c) | attiecīgā gadījumā salīdzināt farmakokinētiskos parametrus starp dažādām mērķsugām un izpētīt iespējamās atšķirības starp sugām, kas ietekmē mērķa dzīvnieku drošumu un veterināro zāļu iedarbību; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā salīdzināt farmakokinētiskos parametrus starp dažādām mērķsugām un izpētīt iespējamās atšķirības starp sugām, kas ietekmē mērķa dzīvnieku drošumu un veterināro zāļu iedarbību;

| d) | attiecīgā gadījumā salīdzināt bioloģisko pieejamību, lai atbalstītu drošuma un iedarbīguma informācijas sasaisti starp dažādiem produktiem, zāļu formām, stiprumu un ievadīšanas veidiem vai salīdzinātu ražošanas vai sastāva izmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā salīdzināt bioloģisko pieejamību, lai atbalstītu drošuma un iedarbīguma informācijas sasaisti starp dažādiem produktiem, zāļu formām, stiprumu un ievadīšanas veidiem vai salīdzinātu ražošanas vai sastāva izmaiņu ietekmi.

| 3) | Mērķa dzīvnieku sugām farmakokinētiskie pētījumi ir nepieciešami kā papildinājums farmakodinamiskajiem pētījumiem, lai veicinātu droša un iedarbīga dozēšanas režīma noteikšanu (ievadīšanas veids un vieta, deva, intervāls starp devām, ievadīšanas reižu skaits utt.). Atbilstīgi noteiktiem populācijas mainīgajiem lielumiem var būt nepieciešami papildu farmakokinētiskie pētījumi, lai noteiktu dozēšanas režīmu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja farmakokinētiskie pētījumi iesniegti atbilstīgi dokumentācijas 3. daļai, var sniegt savstarpēju norādi uz šādiem pētījumiem. Attiecībā uz fiksētām kombinācijām sk. IV iedaļu. |
| --- | --- |

4)

II.4.A2.   Rezistences attīstība un saistītie riski dzīvniekiem

| 1) | Attiecībā uz būtiskām veterinārajām zālēm (piemēram, antimikrobiālajiem līdzekļiem, pretparazītu līdzekļiem) sniedz informāciju par pašreizējo rezistenci (attiecīgā gadījumā) un par tādas rezistences iespējamo rašanos, kas ir klīniski nozīmīga attiecībā uz indikāciju mērķa dzīvnieku sugām, uz kuru attiecas pieteikums. Ja iespējams, sniedz informāciju par rezistences mehānismu(-iem), rezistences molekulārās ģenētikas pamatu un rezistences noteicošo faktoru pārnešanas ātrumu. Attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par līdzrezistenci un šķērsrezistenci. Pieteikuma iesniedzējs ierosina pasākumus, lai ierobežotu veterināro zāļu paredzētā lietojuma rezistences attīstību klīniski nozīmīgos organismos. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rezistenci, kas ir būtiska attiecībā uz risku cilvēkiem, apraksta saskaņā ar II.3.A4. daļas 3. punktu. Attiecīgā gadījumā sniedz savstarpēju atsauci uz II.3.A4. daļas 3. punktā izklāstītajiem datiem. |
| --- | --- |

2)

II.4.A3.   Devu noteikšana un apstiprināšana

Iesniedz atbilstošus datus, lai pamatotu ierosināto devu, intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu.

Ja vien nav pamatots citādi, par pētījumiem, kas veikti lauka apstākļos, sniedz attiecīgu informāciju, kas izklāstīta II.4.B daļā.

II.4.A4.   Tolerance mērķa dzīvnieku sugās

Pēta veterināro zāļu lokālo un sistēmisko toleranci mērķa dzīvnieku sugās. Mērķa dzīvnieku sugu pētījumu mērķis ir raksturot intolerances pazīmes un noteikt atbilstošu drošuma rezervi, izmantojot ieteikto(-os) ievadīšanas veidu(-us). To var panākt, palielinot devu un/vai ārstēšanas ilgumu. Pētījuma ziņojumā iekļauj ziņas par visām sagaidāmajām farmakoloģiskajām iedarbībām un blakusparādībām. Mērķa dzīvnieku drošuma pētījumus veic saskaņā ar Starptautiskās sadarbības veterināro zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanā (VICH) starptautiskajām pamatnostādnēm un attiecīgajām Aģentūras publicētajām pamatnostādnēm. Arī citi preklīniskie pētījumi, to vidū 3. daļā paredzētie pētījumi, un klīniskie izmēģinājumi kopā ar attiecīgu informāciju no publicētās literatūras var sniegt informāciju par drošumu mērķsugām. Šeit iekļauj ontoģenētiskās toksicitātes pētījumus, kas veikti mērķa dzīvnieku sugām, un dokumentācijas 3. daļā sniedz kopsavilkumu.

II.4.B.   Klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i)

II.4.B1.   Vispārīgie principi

| 1) | Klīniskos izmēģinājumus izstrādā, veic un par tiem ziņo, pienācīgi ņemot vērā VICH starptautiskās pamatnostādnes par labu klīnisko praksi un attiecīgos Aģentūras publicētos norādījumus. Datus, kas izriet no klīniskajiem izmēģinājumiem, kuri veikti ārpus Savienības, var ņemt vērā tirdzniecības atļaujas pieteikuma novērtēšanā tikai tad, ja dati ir pietiekami reprezentatīvi attiecībā uz Savienības situāciju. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Eksperimentālus datus, piemēram, izpētes izmēģinājumus/pilotizmēģinājumus, vai rezultātus no neeksperimentālām pieejām apstiprina ar klīniskiem izmēģinājumiem, ja vien nav pamata rīkoties citādi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Klīnisko izmēģinājumu mērķis ir lauka apstākļos izpētīt veterināro zāļu drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem normālos dzīvnieku audzēšanas apstākļos un/vai kā daļu no labas veterinārās prakses. Tie parāda veterināro zāļu iedarbību pēc to ievadīšanas paredzētajām mērķsugām, izmantojot ierosināto dozēšanas režīmu un ierosināto(-os) ievadīšanas veidu(-us). Izmēģinājumu plāno tā, lai pamatotu indikācijas un ņemtu vērā jebkādas kontrindikācijas atbilstīgi sugai, vecumam, šķirnei un dzimumam, zāļu lietošanas norādījumus, kā arī jebkādas to iespējamās blakusparādības. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Visus veterināros klīniskos izmēģinājumus veic saskaņā ar sīki izstrādātu izmēģinājuma protokolu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Uz to formu etiķetēm, kuras paredzēts izmantot veterinārajos klīniskajos izmēģinājumos Savienībā, skaidri un neizdzēšami norāda vārdus “tikai veterināriem klīniskiem izmēģinājumiem”. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja vien nav pamatots citādi, klīniskos izmēģinājumus veic ar kontroles dzīvniekiem (kontrolētie klīniskie izmēģinājumi). Ar jauno produktu iegūtos iedarbīguma rezultātus salīdzina ar to mērķa dzīvnieku sugu rezultātiem, kuri saņēmuši veterinārās zāles, kas apstiprinātas Savienībā un kas apliecinājušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un ir apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) izmantošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai placebo vai neārstējošās zāles. Ziņo par visiem iegūtajiem rezultātiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pozitīvi vai negatīvi. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ja vien nav pamatots citādi, klīnisko izmēģinājumu protokolu izstrādē, analīzē un izvērtēšanā izmanto noteiktos statistiskos principus saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

7)

II.4.B2.   Dokumentācija

II.4.B2.1.   Preklīnisko pētījumi rezultāti

Pēc iespējas jāsniedz sīkas ziņas par rezultātiem, kas iegūti:

| a) | testos, kas demonstrē farmakoloģisko aktivitāti, tostarp testos, kas demonstrē terapeitiskās iedarbības pamatā esošos farmakodinamiskos mehānismus, un testos, kas demonstrē galveno farmakokinētisko profilu; |
| --- | --- |

a)

testos, kas demonstrē farmakoloģisko aktivitāti, tostarp testos, kas demonstrē terapeitiskās iedarbības pamatā esošos farmakodinamiskos mehānismus, un testos, kas demonstrē galveno farmakokinētisko profilu;

| b) | testos un pētījumos par rezistenci (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

b)

testos un pētījumos par rezistenci (attiecīgā gadījumā);

| c) | testos, kas demonstrē mērķa dzīvnieka drošumu; |
| --- | --- |

c)

testos, kas demonstrē mērķa dzīvnieka drošumu;

| d) | testos, kurus veic, lai noteiktu un apstiprinātu devu (tostarp intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu). |
| --- | --- |

d)

testos, kurus veic, lai noteiktu un apstiprinātu devu (tostarp intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu).

Ja testu gaitā tiek iegūti neparedzēti rezultāti, tos detalizēti raksturo. Šo datu nesniegšanu pamato. Visos preklīniskajos pētījumos turklāt sniedz arī šādas ziņas:

| a) | kopsavilkums; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkums;

| b) | pētījuma protokols; |
| --- | --- |

b)

pētījuma protokols;

| c) | sīks apraksts par mērķiem, plānojumu un norisi, iekļaujot izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, tādas ziņas kā suga, vecums, svars, dzimums, skaits, dzīvnieku šķirne vai līnija, dzīvnieku identifikācija, deva, lietošanas veids un grafiks; |
| --- | --- |

c)

sīks apraksts par mērķiem, plānojumu un norisi, iekļaujot izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, tādas ziņas kā suga, vecums, svars, dzimums, skaits, dzīvnieku šķirne vai līnija, dzīvnieku identifikācija, deva, lietošanas veids un grafiks;

| d) | rezultātu statistiska analīze (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

d)

rezultātu statistiska analīze (attiecīgā gadījumā);

| e) | objektīvs iegūto rezultātu iztirzājums, kas noved pie secinājumiem attiecībā uz veterināro zāļu iedarbīgumu un drošumu mērķsugai. |
| --- | --- |

e)

objektīvs iegūto rezultātu iztirzājums, kas noved pie secinājumiem attiecībā uz veterināro zāļu iedarbīgumu un drošumu mērķsugai.

II.4.B2.2.   Klīnisko izmēģinājumu rezultāti

Katrs pētnieks iesniedz visas ziņas uz individuālām protokola lapām gadījumā, ja notiek individuāla apstrāde, un uz kolektīvām protokola lapām, ja notiek kolektīva apstrāde.

Tirdzniecības atļaujas turētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka oriģinālos dokumentus, kas veidoja iesniegto datu pamatu, glabā vismaz piecus gadus pēc tam, kad veterinārās zāles vairs nav atļautas.

Attiecībā uz katru klīnisko izmēģinājumu klīniskos novērojumus apkopo izmēģinājumu un to rezultātu kopsavilkumā, jo īpaši norādot:

| a) | pārbaužu skaitu, testa dzīvnieku skaitu, kas apstrādāti vai nu individuāli, vai kolektīvi, sadalījumā pa sugām, šķirnēm vai līnijām, pēc vecuma un dzimuma; |
| --- | --- |

a)

pārbaužu skaitu, testa dzīvnieku skaitu, kas apstrādāti vai nu individuāli, vai kolektīvi, sadalījumā pa sugām, šķirnēm vai līnijām, pēc vecuma un dzimuma;

| b) | to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus; |
| --- | --- |

b)

to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus;

| c) | kontroles dzīvniekiem – to, vai tie:






  i) | nav saņēmuši ārstēšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

kontroles dzīvniekiem – to, vai tie:

i)

nav saņēmuši ārstēšanu;

| ii) | ir saņēmuši placebo vai |
| --- | --- |

ii)

ir saņēmuši placebo vai

| iii) | ir saņēmuši citas veterinārās zāles, kas atļautas Savienībā un ir parādījušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un kas apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) lietošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai |
| --- | --- |

iii)

ir saņēmuši citas veterinārās zāles, kas atļautas Savienībā un ir parādījušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un kas apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) lietošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai

| iv) | saņēmuši to pašu pētāmo aktīvo vielu citā preparatīvajā formā vai citā lietošanas veidā; |
| --- | --- |

iv)

saņēmuši to pašu pētāmo aktīvo vielu citā preparatīvajā formā vai citā lietošanas veidā;

| d) | novēroto blakusparādību biežumu; |
| --- | --- |

d)

novēroto blakusparādību biežumu;

| e) | attiecīgā gadījumā – novērojumus par ietekmi uz dzīvnieku uzvedību; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – novērojumus par ietekmi uz dzīvnieku uzvedību;

| f) | datus par testa dzīvniekiem, kam var būt paaugstināts risks sakarā ar to vecumu, to audzēšanas vai barošanas veidu, vai nolūku, kam tie paredzēti, vai dzīvniekiem, par kuru fizioloģisko vai patoloģisko stāvokli jālemj īpaši; |
| --- | --- |

f)

datus par testa dzīvniekiem, kam var būt paaugstināts risks sakarā ar to vecumu, to audzēšanas vai barošanas veidu, vai nolūku, kam tie paredzēti, vai dzīvniekiem, par kuru fizioloģisko vai patoloģisko stāvokli jālemj īpaši;

| g) | rezultātu statistisku novērtējumu. |
| --- | --- |

g)

rezultātu statistisku novērtējumu.

Galvenais pētnieks izdara vispārīgus secinājumus par veterināro zāļu drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem piedāvātajos lietošanas apstākļos un jo īpaši par jebkādu informāciju saistībā ar indikācijām un kontrindikācijām, devām un vidējo ārstēšanas ilgumu, un attiecīgi jebkādām novērotajām mijiedarbībām ar citām veterinārām zālēm vai barības piedevām, kā arī par jebkādiem īpašiem piesardzības pasākumiem, kas jāievēro ārstēšanas laikā, un par pārdozēšanas klīniskajām pazīmēm, ja tādas novēro.

III IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀM ZĀLĒM

Neskarot Savienības tiesību aktos noteiktās īpašās prasības specifisku dzīvnieku infekcijas slimību uzraudzībai un apkarošanai, turpmākās prasības attiecas uz bioloģiskas izcelsmes veterinārām zālēm, izņemot gadījumus, kad produktus paredzēts lietot dažām sugām vai ar specifiskām indikācijām, kā noteikts IV un V iedaļā un atbilstošās pamatnostādnēs.

III.a IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BIOLOĢISKAS IZCELSMES VETERINĀRĀM ZĀLĒM, KAS NAV IMUNOLOĢISKAS VETERINĀRĀS ZĀLES

Turpmākās prasības attiecas uz bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm, kas definētas 4. panta 6. punktā, izņemot produktus, kas definēti 4. panta 5. punktā, vai ja IV iedaļā noteikts citādi.

Ir pieļaujams elastīgums attiecībā uz atbilstību šajā iedaļā norādītajām prasībām, tomēr jebkurām atkāpēm no šajā pielikumā noteiktajām prasībām jābūt zinātniski pamatotām un balstītām uz bioloģiskā produkta konkrētajām īpašībām. Attiecībā uz konkrētām vielām papildus šajā iedaļā uzskaitītajām prasībām var būt vajadzīgi drošuma dati atkarībā no produkta būtības.

III.a.1.   
  1. daļa. Dokumentācijas kopsavilkums

Lūdzu, skatīt I iedaļu.

III.a.2.   
  2. daļa. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā vai mikrobioloģiskā informācija)

III.a.2.A.   Produkta apraksts

III.a.2.A1.   Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs

| 1) | Norāda bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu kvalitatīvo un kvantitatīvo sastāvu. Šajā iedaļā iekļauj informāciju par:






  a) | aktīvo(-ajām) vielu(-ām); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

aktīvo(-ajām) vielu(-ām);

| b) | palīgvielu komponentu(-iem) neatkarīgi no to veida vai lietotā daudzuma, ietverot adjuvantus, konservantus, stabilizatorus, emulgatorus, krāsvielas, garšas un aromātiskās vielas, kontrastvielas u. tml., |
| --- | --- |

b)

palīgvielu komponentu(-iem) neatkarīgi no to veida vai lietotā daudzuma, ietverot adjuvantus, konservantus, stabilizatorus, emulgatorus, krāsvielas, garšas un aromātiskās vielas, kontrastvielas u. tml.,

| c) | sastāvu, proti, visu zāļu formas komponentu sarakstu un to daudzumu vienā vienībā (attiecīgā gadījumā iekļaujot devas palielinājumu), komponentu funkciju un atsauci uz to kvalitātes standartiem (piemēram, kompendiju monogrāfijām vai ražotāja specifikācijām); |
| --- | --- |

c)

sastāvu, proti, visu zāļu formas komponentu sarakstu un to daudzumu vienā vienībā (attiecīgā gadījumā iekļaujot devas palielinājumu), komponentu funkciju un atsauci uz to kvalitātes standartiem (piemēram, kompendiju monogrāfijām vai ražotāja specifikācijām);

| d) | pievienoto(-ajiem) šķīdinātāju(-iem), ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai; |
| --- | --- |

d)

pievienoto(-ajiem) šķīdinātāju(-iem), ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai;

| e) | iepakojuma un tā noslēgšanas veidu, kas izmantots zāļu formai un – attiecīgā gadījumā – pievienotajiem šķīdinātājiem un ierīcēm, ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai. Ja ierīci nepiegādā kopā ar bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm, sniedz attiecīgu informāciju par ierīci. |
| --- | --- |

e)

iepakojuma un tā noslēgšanas veidu, kas izmantots zāļu formai un – attiecīgā gadījumā – pievienotajiem šķīdinātājiem un ierīcēm, ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai. Ja ierīci nepiegādā kopā ar bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm, sniedz attiecīgu informāciju par ierīci.

| 2) | Lai sniegtu veterināro zāļu visu aktīvo vielu un palīgvielu kvantitatīvā sastāva informāciju, atkarībā no attiecīgās zāļu formas jānosaka katras aktīvās vielas un palīgvielas masa vai bioloģiskās aktivitātes vienību skaits vai nu devas vienībā, vai masas vai tilpuma vienībā. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kad vien iespējams, norāda bioloģisko aktivitāti masas vai tilpuma vienībā. Ja ir noteikta starptautiska bioloģiskās aktivitātes vienība, lieto to, ja vien nav pamatots citādi. Ja nav noteikta starptautiska vienība, bioloģiskās aktivitātes vienības izsaka tā, lai sniegtu nepārprotamu informāciju par vielu aktivitāti, attiecīgā gadījumā izmantojot Eiropas farmakopejas vienības. |
| --- | --- |

3)

| 4) | “Parastā terminoloģija”, kas lietojama, aprakstot bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu komponentus, neatkarīgi no pārējo 8. panta noteikumu piemērošanas, nozīmē:






  a) | attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – attiecīgās monogrāfijas galveno nosaukumu, kas ir obligāts visām šīm vielām, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – attiecīgās monogrāfijas galveno nosaukumu, kas ir obligāts visām šīm vielām, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju;

| b) | attiecībā uz pārējām vielām – PVO ieteikto SNN, kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums; vielas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, attiecīgi papildinot ar citām svarīgām ziņām; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pārējām vielām – PVO ieteikto SNN, kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums; vielas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, attiecīgi papildinot ar citām svarīgām ziņām;

| c) | attiecībā uz krāsvielu – apzīmējums ar “E” kodu, kas tām noteikts Direktīvā 2009/35/EK. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz krāsvielu – apzīmējums ar “E” kodu, kas tām noteikts Direktīvā 2009/35/EK.

III.a.2.A2.   Produkta izstrāde

Sniedz skaidrojumu cita starpā par:

| a) | sastāva izvēli un sastāvdaļu izpēti, jo īpaši attiecībā uz paredzētajām to funkcijām un to attiecīgajām koncentrācijām; |
| --- | --- |

a)

sastāva izvēli un sastāvdaļu izpēti, jo īpaši attiecībā uz paredzētajām to funkcijām un to attiecīgajām koncentrācijām;

| b) | pamato konservanta iekļaušanu sastāvā; |
| --- | --- |

b)

pamato konservanta iekļaušanu sastāvā;

| c) | tiešo iepakojumu un iepakojuma un tā noslēgšanas sistēmas piemērotību gatavā produkta glabāšanai un izmantošanai. Iesniedz pētījumu par gatavā produkta un primārā iepakojuma mijiedarbību, ja šādas mijiedarbības risku uzskata par iespējamu, un tas jo īpaši attiecas uz injicējamiem preparātiem; |
| --- | --- |

c)

tiešo iepakojumu un iepakojuma un tā noslēgšanas sistēmas piemērotību gatavā produkta glabāšanai un izmantošanai. Iesniedz pētījumu par gatavā produkta un primārā iepakojuma mijiedarbību, ja šādas mijiedarbības risku uzskata par iespējamu, un tas jo īpaši attiecas uz injicējamiem preparātiem;

| d) | mikrobioloģiskajām īpašībām (mikrobioloģiskā tīrība un antimikrobiālā aktivitāte) un lietošanas norādījumiem; |
| --- | --- |

d)

mikrobioloģiskajām īpašībām (mikrobioloģiskā tīrība un antimikrobiālā aktivitāte) un lietošanas norādījumiem;

| e) | attiecīgā gadījumā – iespējamu turpmāku iepakojumu, ārējo iepakojumu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – iespējamu turpmāku iepakojumu, ārējo iepakojumu;

| f) | ierosinātajiem iepakojuma izmēriem attiecībā pret paredzēto ievadīšanas veidu, posoloģiju un mērķsugām; |
| --- | --- |

f)

ierosinātajiem iepakojuma izmēriem attiecībā pret paredzēto ievadīšanas veidu, posoloģiju un mērķsugām;

| g) | jebkādu devas palielinājumu, lai garantētu minimālu potenci glabāšanas laika beigās, to pamatojot; |
| --- | --- |

g)

jebkādu devas palielinājumu, lai garantētu minimālu potenci glabāšanas laika beigās, to pamatojot;

| h) | izvēlēto aktīvās vielas un gatavā produkta ražošanas procesu; |
| --- | --- |

h)

izvēlēto aktīvās vielas un gatavā produkta ražošanas procesu;

| i) | izklāsta atšķirības starp ražošanas procesu(-iem), ko izmanto klīniskajos izmēģinājumos izmantoto partiju ražošanai, un procesu, kas aprakstīts tirdzniecības atļaujas pieteikumā; |
| --- | --- |

i)

izklāsta atšķirības starp ražošanas procesu(-iem), ko izmanto klīniskajos izmēģinājumos izmantoto partiju ražošanai, un procesu, kas aprakstīts tirdzniecības atļaujas pieteikumā;

| j) | ja kopā ar gatavo produktu tiek nodrošināta dozēšanas ierīce, pierāda devas(-u) precizitāti; |
| --- | --- |

j)

ja kopā ar gatavo produktu tiek nodrošināta dozēšanas ierīce, pierāda devas(-u) precizitāti;

| k) | ja ir ieteicams gatavajam produktam veikt papildtestu (piemēram, diagnostikas testu), sniedz attiecīgu informāciju par šo testu. |
| --- | --- |

k)

ja ir ieteicams gatavajam produktam veikt papildtestu (piemēram, diagnostikas testu), sniedz attiecīgu informāciju par šo testu.

| l) | Šis skaidrojumu pamato ar zinātniskiem datiem par produkta izstrādi. |
| --- | --- |

l)

Šis skaidrojumu pamato ar zinātniskiem datiem par produkta izstrādi.

III.a.2.A3.   Raksturošana

III.a.2.A3.1.   Struktūras un citu raksturīgo pazīmju noskaidrošana

| 1) | Lai varētu noteikt piemērotu specifikāciju, ir nepieciešams raksturot biotehnoloģisku vai bioloģisku vielu (tostarp nosakot fizikāli ķīmiskās īpašības, bioloģisko aktivitāti, imūnķīmiskās īpašības, tīrību un piemaisījumus), izmantojot atbilstošas metodes. Atsauce tikai uz literatūras datiem nav pieejama, ja vien to citādi nepamato iepriekšējas zināšanas par līdzīgām molekulām modifikāciju veikšanai, ja nepastāv bažas par drošumu. Pienācīgu raksturošanu veic izstrādes posmā un attiecīgā gadījumā pēc būtiskām procesa izmaiņām. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sniedz visu pieejamo būtisko informāciju par primāro, sekundāro un augstākas kārtas struktūru, tostarp aktīvās vielas pēctranslācijas (piemēram, glikoformas) un citām modifikācijām. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Iesniedz datus par bioloģisko aktivitāti (proti, produkta specifisko spēju panākt noteiktu bioloģisko iedarbību). Bioloģisko aktivitāti parasti nosaka vai izvērtē, izmantojot atbilstošu, uzticamu un kvalificētu metodi. Šādas analīzes neiekļaušanu pamato. Ir atzīts, ka izstrādes laikā raksturošanas dati palielināsies. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pamato raksturošanai izmantoto metožu izvēli un to piemērotību. |
| --- | --- |

4)

III.a.2.A3.2.   Piemaisījumi

| 1) | Apraksta ar procesu saistītos piemaisījumus (piemēram, saimniekšūnu proteīnus, saimniekšūnu DNS, barotnes atlikumus, kolonnas ekstraktvielas) un ar produktu saistītos piemaisījumus (piemēram, prekursorus, šķeltās formas, sadalīšanās produktus, agregātus). Sniedz kvantitatīvu informāciju par piemaisījumiem, tostarp maksimālo apjomu vislielākajai devai. Attiecībā uz dažiem ar procesu saistītiem piemaisījumiem (piemēram, putu slāpētājiem) pamatota var būt klīrensa aplēse. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja par konkrētiem piemaisījumiem sniedz tikai kvalitatīvus datus, to pamato. |
| --- | --- |

2)

III.a.2.B.   Ražošanas metodes apraksts

| 1) | Ražošanas metodes aprakstu, ko atbilstīgi 8. pantam pievieno tirdzniecības atļaujas pieteikumam, sagatavo tā, lai tas sniegtu pietiekamu pārskatu par izmantoto darbību raksturu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Norāda katra ražotāja, arī darbuzņēmēju, un katras ierosinātās ražotnes vai ražošanā, testēšanā un partiju izlaišanā iesaistītā objekta nosaukumu, adresi un atbildību. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ražošanas procesa aprakstā iekļauj vismaz šādu informāciju:






  a) | dažādie ražošanas posmi, tostarp aktīvās vielas ražošana un attīrīšanas posmu apraksts; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

dažādie ražošanas posmi, tostarp aktīvās vielas ražošana un attīrīšanas posmu apraksts;

| b) | norāda visu secīgo posmu procesa plūsmkarti, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz ražošanas procedūras atkārtojamību un blakusparādību risku gatavajos produktos, piemēram, mikrobioloģiskā piesārņojuma risku; |
| --- | --- |

b)

norāda visu secīgo posmu procesa plūsmkarti, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz ražošanas procedūras atkārtojamību un blakusparādību risku gatavajos produktos, piemēram, mikrobioloģiskā piesārņojuma risku;

| c) | nepārtrauktās ražošanas gadījumā – pilnīgus datus par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu visu gatavā produkta partiju homogēnumu un viendabību. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju, un par ierosināto(-ajiem) komerciālo partiju izmēru(-iem); |
| --- | --- |

c)

nepārtrauktās ražošanas gadījumā – pilnīgus datus par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu visu gatavā produkta partiju homogēnumu un viendabību. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju, un par ierosināto(-ajiem) komerciālo partiju izmēru(-iem);

| d) | visu to vielu sarakstu, kas izmantotas atbilstošos posmos, tostarp arī tādas, kuras nav iespējams reģenerēt ražošanas gaitā; |
| --- | --- |

d)

visu to vielu sarakstu, kas izmantotas atbilstošos posmos, tostarp arī tādas, kuras nav iespējams reģenerēt ražošanas gaitā;

| e) | ziņas attiecībā uz samaisīšanu, sniedzot kvantitatīvus datus par visām izmantotajām vielām, iekļaujot reprezentatīvas produkcijas partijas piemēru; |
| --- | --- |

e)

ziņas attiecībā uz samaisīšanu, sniedzot kvantitatīvus datus par visām izmantotajām vielām, iekļaujot reprezentatīvas produkcijas partijas piemēru;

| f) | ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas, un pieņemamības kritērijus; |
| --- | --- |

f)

ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas, un pieņemamības kritērijus;

| g) | attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām.

| 4) | Sniedz aprakstu, dokumentāciju un rezultātus par validācijas un/vai novērtēšanas pētījumiem attiecībā uz kritiskajiem posmiem vai kritiskajām analīzēm, kas izmantotas ražošanas procesā (piemēram, sterilizācijas procesa vai aseptiskās apstrādes vai iepildīšanas validācija), un visa ražošanas procesa validāciju pierāda, iesniedzot rezultātus par trīs secīgām partijām, kas saražotas, izmantojot aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

4)

III.a.2.C.   Izejvielu ražošana un kontrole

| 1) | Šajā punktā “izejvielas” nozīmē visas sastāvdaļas, tostarp aktīvās vielas, ko izmanto bioloģiskas izcelsmes veterināru zāļu ražošanā. Aktīvo vielu ražošanā izmantotās kultivēšanas barotnes uzskata par vienu izejvielu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kvalitatīvo un kvantitatīvo sastāvu atspoguļo tādā apmērā, ciktāl iestādes šo informāciju uzskata par attiecināmu uz gatavā produkta kvalitāti un iespējamu risku. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja minēto kultivēšanas barotņu sagatavošanā izmanto dzīvnieku izcelsmes materiālus, jānorāda izmantotās dzīvnieku sugas un audi, kā arī pierāda atbilstību attiecīgajām monogrāfijām, tostarp Eiropas farmakopejas vispārīgajām monogrāfijām un vispārīgajām nodaļām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentāciju, kas apliecina, ka izejvielas, tostarp sējmateriāli, šūnu uzsējumi, seruma partijas un citi dzīvnieku izcelsmes materiāli, kas attiecas uz TSE pārnešanu, un veterināro zāļu ražošana atbilst Norādījumiem dzīvnieku sūkļveida encefalopātijas ierosinātāju izplatīšanas riska samazināšanai ar cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm, kā arī attiecīgās Eiropas farmakopejas monogrāfijas prasībām. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Lai pierādītu atbilstību, var izmantot Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāta izsniegtos atbilstības sertifikātus ar atsauci uz attiecīgo Eiropas farmakopejas monogrāfiju. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Dokumentācijā iekļauj specifikācijas, informāciju par visiem izejvielu partijām veicamajiem kvalitātes kontroltestiem un rezultātus par visu izmantoto komponentu partiju, un to iesniedz saskaņā ar tālāk izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Lai pierādītu atbilstību noteiktajai specifikācijai, iesniedz izejvielu analīzes sertifikātus. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Krāsvielas visos gadījumos atbilst Direktīvas 2009/35/EK prasībām. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Antibiotiku izmantošana ražošanas laikā un konservanti atbilst Eiropas farmakopejai. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Par jaunu(-ām) palīgvielu(-ām), ko Savienībā veterinārajās zālēs izmanto pirmo reizi, vai ja zāļu lietošanas veids ir jauns, sniedz sīku informāciju par palīgvielu ražošanu, raksturojumu un kontroli, sniedzot savstarpējas norādes uz drošuma datiem, kas iegūti gan klīniskajā, gan preklīniskajā izpētē. Attiecībā uz krāsvielām par pietiekamām uzskata II.2.C2. daļas 3. un 4. punktā minētās atbilstības deklarācijas. |
| --- | --- |

10)

III.a.2.C1.   Farmakopejās norādītās izejvielas

| 1) | Eiropas farmakopejas monogrāfijas ir piemērojamas visiem izejmateriāliem, kas tajā minēti, ja vien netiek sniegts pienācīgs pamatojums. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Attiecībā uz citām vielām katra dalībvalsts var pieprasīt savas farmakopejas ievērošanu saistībā ar tās teritorijā ražotiem produktiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Analīzes metožu aprakstu var aizstāt ar sīku atsauci uz attiecīgo farmakopeju. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tirdzniecības atļaujas pieteikumā norāda regulāros testus, ko veic katrai izejvielu partijai. Ja izmanto citus testus, kas nav minēti farmakopejā, iesniedz pierādījumus, ka izejvielas atbilst attiecīgās farmakopejas kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja specifikācija vai citi noteikumi, kas ierakstīti Eiropas farmakopejas vai dalībvalsts farmakopejas monogrāfijā, varētu nebūt pietiekami, lai nodrošinātu vielas kvalitāti, kompetentās iestādes var pieprasīt no tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniedzēja piemērotākas specifikācijas. Par varbūtējo nepilnību tiek informētas iestādes, kas ir atbildīgas par attiecīgo farmakopeju. |
| --- | --- |

5)

III.a.2.C2.   Izejvielas, kas nav uzskaitītas farmakopejā

III.a.2.C2.1.   Bioloģiskas izcelsmes izejvielas

| 1) | Ja veterināro zāļu ražošanā izmanto tādus avota materiālus kā mikroorganismi, augu vai dzīvnieku izcelsmes audi, šūnas vai šķidrumi (ieskaitot asinis), kas iegūti no dzīvniekiem vai cilvēkiem, vai biotehnoloģiskas šūnu struktūras, apraksta un dokumentē izejvielu izcelsmi, tostarp ģeogrāfisko reģionu, un vēsturi. Norāda ražošanā izmantoto dzīvnieku izcelsmi, vispārējo veselības stāvokli un imunoloģisko statusu, un izmanto noteiktus avota materiālu kopumus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un vīrusu) neesību atbilstoši Eiropas farmakopejai attiecībā uz sējmateriāliem, tostarp šūnu uzsējumiem un seruma fondiem un, kad vien iespējams, avotmateriāliem, no kuriem tie iegūti. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sniedz informāciju par visām bioloģiskas izcelsmes vielām, ko izmanto katrā ražošanas procesa posmā. Informācijā norāda ražošanas stratēģiju, attīrīšanas un inaktivācijas procedūras ar to validāciju un visas procesa iekšējās kontroles procedūras, kuru mērķis ir nodrošināt gatavā produkta kvalitāti, drošumu un partiju viendabīgumu, kā arī sniedz sīkas ziņas par jebkādiem testiem, ko veic katrai vielas partijai attiecībā uz piesārņojumu. Norāda jebkādus īpašus piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami izejvielu uzglabāšanai, un, vajadzības gadījumā, maksimāli pieļaujamo uzglabāšanas laikposmu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja izmanto dzīvnieku vai cilvēku izcelsmes izejvielas, apraksta pasākumus, ar kuru palīdzību nepieļauj svešas izcelsmes ierosinātāju klātbūtni. Ja ir atklāta svešas izcelsmes ierosinātāju klātbūtne vai ir aizdomas par to, attiecīgo materiālu utilizē vai apstrādā, lai mazinātu klātbūtnes risku validētā apstrādē. Ja pēc apstrādes tiek konstatēta klātbūtne vai ir aizdomas par to, attiecīgo materiālu izmanto tikai tad, ja produkta turpmākā apstrādē tiek nodrošināta šādu patogēnu likvidācija un/vai inaktivācija; šādu svešas izcelsmes ierosinātāju likvidēšanu un/vai inaktivāciju pierāda. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja izmanto šūnu uzsējumus, atspoguļo to, ka šūnu raksturlielumi palikuši nemainīgi līdz pat augstākajam ražošanā lietotās pasāžas līmenim. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Attiecībā uz gēnu inženierijas izejvielām šajā informācijā iekļauj tādas ziņas kā izejas šūnu vai celmu apraksts, vektora uzbūves apraksts (nosaukums, izcelsme, replikona funkcija, aktivatora paātrinātājs un citi regulējošie elementi), efektīvi iekļauta DNS vai RNS sekvences kontrole, plazmīdu vektora oligonukleotīdās sekvences šūnās, kotransfekcijā izmantotās plazmīdas, pievienotie vai izņemtie gēni, gatavās struktūras un izdalīto gēnu bioloģiskās īpašības, pavairojumu skaits un ģenētiskā stabilitāte. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ja veterinārās zāles satur ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) vai sastāv no tiem, pieteikuma daļai, kas attiecas uz kvalitāti, pievieno dokumentus, kas prasīti saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Pēc pieprasījuma iesniedz bioloģisko izejvielu vai testēšanas procedūrā izmantoto reaģentu paraugus, lai kompetentā iestāde varētu vienoties par pārbaudes testu veikšanu. |
| --- | --- |

8)

III.a.2.C2.2.   Nebioloģiskas izcelsmes izejvielas

| 1) | Aprakstu sniedz monogrāfijas veidā ar šādām pozīcijām:






  a) | izejvielas nosaukumam, kas atbilst III.a.2A1. punkta 4. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

izejvielas nosaukumam, kas atbilst III.a.2A1. punkta 4. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus;

| b) | izejvielas apraksts, kas izklāstīts līdzīgā veidā, kā to veic Eiropas farmakopejas apraksta punktā; |
| --- | --- |

b)

izejvielas apraksts, kas izklāstīts līdzīgā veidā, kā to veic Eiropas farmakopejas apraksta punktā;

| c) | izejvielas funkcija; |
| --- | --- |

c)

izejvielas funkcija;

| d) | identifikācijas metodes; |
| --- | --- |

d)

identifikācijas metodes;

| e) | norāda jebkādus īpašos piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami izejvielu uzglabāšanai, un, vajadzības gadījumā, maksimāli pieļaujamo uzglabāšanas laikposmu. |
| --- | --- |

e)

norāda jebkādus īpašos piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami izejvielu uzglabāšanai, un, vajadzības gadījumā, maksimāli pieļaujamo uzglabāšanas laikposmu.

III.a.2.D.   Kontroltesti ražošanas procesa gaitā

| 1) | Dokumentācijā iekļauj ziņas par procesa kontroltestiem, kas veikti ražošanas starpposmos, lai nodrošinātu ražošanas procesa un gala produkta atbilstību. Nosaka specifikācijas katram kontroltestam, un apraksta analītiskās metodes. Iesniedz kontroltestu validāciju, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Aktīvās vielas partijas(-u) specifikācijā nosaka pieņemamības kritērijus kopā ar testiem, kas izmantoti, lai īstenotu pietiekamu aktīvās vielas kvalitātes kontroli. Iekļauj bioloģiskās aktivitātes testu, ja vien nav pamatots citādi. Piemaisījumiem nosaka augšējās robežas, ņemot vērā drošuma apsvērumus. Norāda aktīvās vielas mikrobioloģisko aktivitāti. Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un vīrusu) neesību atbilstoši Eiropas farmakopejai. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES un Eiropas Konvenciju par izmēģinājumos un citos zinātniskos nolūkos izmantojamo mugurkaulnieku aizsardzību testus veic tā, lai izmantotu minimālu dzīvnieku skaitu un izraisītu mazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Izmanto alternatīvu in vitro testu, ja tas ir pieejams un ja tādējādi var aizstāt vai samazināt dzīvnieku izmantošanu vai mazināt to ciešanas. |
| --- | --- |

3)

III.a.2.E.   Gatavā produkta kontroltesti

III.a.2E1.   Gatavā produkta specifikācija

Attiecībā uz visiem testiem gatavā produkta analīzes metodes aprakstu kvalitātes novērtēšanas nolūkā izklāsta pietiekami sīki.

Ja, pastāvot atbilstīgām monogrāfijām, lieto citas testēšanas procedūras un robežlielumus, nevis tos, kas ierakstīti Eiropas farmakopejas monogrāfijās vai – ja tādu nav – dalībvalsts farmakopejā, tad ir jāsniedz pierādījums par to, ka gatavais produkts tā testēšanas gadījumā saskaņā ar šīm monogrāfijām atbilstu šādas farmakopejas kvalitātes prasībām attiecībā uz konkrēto zāļu formu. Tirdzniecības atļaujas pieteikumā uzskaita tos testus, ko veic katras gatavā produkta partijas reprezentatīviem paraugiem. Attiecīgā gadījumā norāda to testu biežumu, kurus veic visai gala produkcijai, nevis partijai vai partijām, kas sagatavotas no tās. Norāda to testu biežumu, kurus neveic regulāri. Norāda un pamato pieņemamības kritērijus izlaišanai. Iesniedz gatavajam produktam veikto kontroltestu validāciju.

Piemaisījumiem nosaka augšējās robežas, ņemot vērā drošuma apsvērumus.

III.a.2.E2.   Metožu apraksti un izlaišanas testu validācija

| 1) | Vispārīgas iezīmes
  Vispārējo iezīmju testi, kad vien piemērojams, attiecas uz gatavā produkta izskatu un uz fizikāliem vai ķīmiskiem testiem, piemēram, pH, osmolalitāti utt. Par katru no šīm iezīmēm pieteikuma iesniedzējs katrā individuālā gadījumā nosaka specifikācijas ar pienācīgām ticamības robežām. |
| --- | --- |

1)

Vispārējo iezīmju testi, kad vien piemērojams, attiecas uz gatavā produkta izskatu un uz fizikāliem vai ķīmiskiem testiem, piemēram, pH, osmolalitāti utt. Par katru no šīm iezīmēm pieteikuma iesniedzējs katrā individuālā gadījumā nosaka specifikācijas ar pienācīgām ticamības robežām.

| 2) | Identifikācijas un potences tests
  Vajadzības gadījumā veic īpašu aktīvās vielas identificēšanas testu. Attiecīgā gadījumā identifikācijas testu var apvienot ar potences testu.
  Veic aktivitātes testu vai testu aktīvās vielas daudzuma noteikšanai, vai testu, lai kvantitatīvi izmērītu funkcionalitāti (bioloģisko aktivitāti/funkcionālo iedarbību), kas saistīts ar attiecīgajām bioloģiskajām īpašībām, lai parādītu, ka katrā partijā ir ietverta atbilstošā potence tās drošuma un iedarbīguma nodrošināšanai.
  Ja fizikāli ķīmiskās metodes nesniedz pienācīgu informāciju par produkta kvalitāti, obligāta ir biotestēšana. Ja iespējams, minētajā testēšanā iekļauj atsauces materiālus un statistisko analīzi, kas ļauj aprēķināt ticamības robežas. Ja minētos testus nav iespējams veikt gatavajam produktam, tos var veikt starpposmā – pēc iespējas tuvāk ražošanas procesa beigām.
  Ja gatavā produkta ražošanas procesā ir novērojama sabrukšana, norāda maksimāli pieļaujamos līmeņus individuāliem un kopējiem sabrukšanas produktiem tūlīt pēc ražošanas. |
| --- | --- |

2)

Vajadzības gadījumā veic īpašu aktīvās vielas identificēšanas testu. Attiecīgā gadījumā identifikācijas testu var apvienot ar potences testu.

Veic aktivitātes testu vai testu aktīvās vielas daudzuma noteikšanai, vai testu, lai kvantitatīvi izmērītu funkcionalitāti (bioloģisko aktivitāti/funkcionālo iedarbību), kas saistīts ar attiecīgajām bioloģiskajām īpašībām, lai parādītu, ka katrā partijā ir ietverta atbilstošā potence tās drošuma un iedarbīguma nodrošināšanai.

Ja fizikāli ķīmiskās metodes nesniedz pienācīgu informāciju par produkta kvalitāti, obligāta ir biotestēšana. Ja iespējams, minētajā testēšanā iekļauj atsauces materiālus un statistisko analīzi, kas ļauj aprēķināt ticamības robežas. Ja minētos testus nav iespējams veikt gatavajam produktam, tos var veikt starpposmā – pēc iespējas tuvāk ražošanas procesa beigām.

Ja gatavā produkta ražošanas procesā ir novērojama sabrukšana, norāda maksimāli pieļaujamos līmeņus individuāliem un kopējiem sabrukšanas produktiem tūlīt pēc ražošanas.

| 3) | Tādu komponentu identificēšana un analīze, kas ir palīgvielas
  Ciktāl nepieciešams, vismaz veic palīgvielu(-as) identifikācijas testus. Obligāti jāveic augšējās un apakšējās robežas tests attiecībā uz konservantiem. Augšējās robežas tests ir obligāts attiecībā uz jebkādu citu palīgvielas sastāvdaļu, kas varētu izraisīt blakusparādības. Ja piemērojams, pārbauda adjuvanta un tā sastāvdaļu daudzumu un veidu gatavajā produktā, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

3)

Ciktāl nepieciešams, vismaz veic palīgvielu(-as) identifikācijas testus. Obligāti jāveic augšējās un apakšējās robežas tests attiecībā uz konservantiem. Augšējās robežas tests ir obligāts attiecībā uz jebkādu citu palīgvielas sastāvdaļu, kas varētu izraisīt blakusparādības. Ja piemērojams, pārbauda adjuvanta un tā sastāvdaļu daudzumu un veidu gatavajā produktā, ja vien nav pamatots citādi.

| 4) | Sterilitātes un tīrības testi
  Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un – attiecīgā gadījumā – bakteriāla endotoksīna) neesību atbilstoši Eiropas farmakopejai. Veic attiecīgus testus, lai pārliecinātos par to, ka nav piesārņojuma ar citām vielām, atbilstīgi bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu veidam, ražošanas metodei un apstākļiem. Ja katrai partijai regulāri veic mazāk testu, nekā to nosaka attiecīgā Eiropas farmakopeja, veiktajiem testiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu atbilstību monogrāfijai. Jāiesniedz pierādījums par to, ka bioloģiskās izcelsmes veterinārās zāles atbilstu prasībām, ja tās pilnībā testētu saskaņā ar monogrāfiju. |
| --- | --- |

4)

Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un – attiecīgā gadījumā – bakteriāla endotoksīna) neesību atbilstoši Eiropas farmakopejai. Veic attiecīgus testus, lai pārliecinātos par to, ka nav piesārņojuma ar citām vielām, atbilstīgi bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu veidam, ražošanas metodei un apstākļiem. Ja katrai partijai regulāri veic mazāk testu, nekā to nosaka attiecīgā Eiropas farmakopeja, veiktajiem testiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu atbilstību monogrāfijai. Jāiesniedz pierādījums par to, ka bioloģiskās izcelsmes veterinārās zāles atbilstu prasībām, ja tās pilnībā testētu saskaņā ar monogrāfiju.

| 5) | Atlikuma mitrums
  Katru liofilizēta produkta partiju pārbauda attiecībā uz atlikuma mitrumu. |
| --- | --- |

5)

Katru liofilizēta produkta partiju pārbauda attiecībā uz atlikuma mitrumu.

| 6) | Iepildes tilpums
  Veic atbilstošus testus, lai pierādītu pareizo iepildes tilpumu. |
| --- | --- |

6)

Veic atbilstošus testus, lai pierādītu pareizo iepildes tilpumu.

III.a.2.E3.   References standarti vai materiāli

Sniedz informāciju par ražošanas procesu, kas izmantots, lai noteiktu references materiālu. Ja produkta izstrādes laikā konkrētam testam ir izmantots vairāk nekā viens references standarts, iesniedz kvalifikācijas vēsturi, aprakstot, kā tika uzturēta attiecība starp dažādajiem standartiem.

Ja izmanto citus references preparātus un standartus, nevis tos, kas norādīti Eiropas farmakopejā, tos identificē un sīki apraksta.

III.a.2.F.   Visu partiju atbilstība

III.a.2.F1.   Aktīvā viela

Lai nodrošinātu, ka aktīvās vielas kvalitāte ir vienāda visās partijās, un lai pierādītu atbilstību specifikācijām, iesniedz datus no reprezentatīvām partijām.

III.a.2.F2.   Gatavais produkts

Lai nodrošinātu, ka produkta kvalitāte ir vienāda visās partijās, un lai pierādītu atbilstību specifikācijām, iesniedz pilnīgu protokolu par trīs pēc kārtas ražotām partijām, kas ir reprezentatīvas attiecībā uz rutīnveida ražošanu.

III.a.2.G.   Stabilitātes testi

| 1) | Stabilitātes testi attiecas uz aktīvās vielas un gatavā produkta, tostarp – attiecīgā gadījumā – šķīdinātāja(-u), stabilitāti. Ja aktīvā(-ās) viela(-as) tiek uzglabāta(-as), nosaka paredzētos uzglabāšanas nosacījumus un ilgumu, pamatojoties uz stabilitātes datiem; tos var noteikt, vai nu testējot pašas aktīvās vielas, vai veicot attiecīgu gatavā produkta testēšanu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Iesniedz aprakstu par testiem, kas veikti, lai atbalstītu uzglabāšanas laiku, pieteikuma iesniedzēja ieteiktajiem uzglabāšanas nosacījumiem un specifikācijām glabāšanas laika beigās. Šie testi vienmēr ir reāllaika pētījumi; tos veic ar ne mazāk kā trīs reprezentatīvām partijām, kas saražotas saskaņā ar aprakstīto ražošanas procesu, un ar produktiem, ko uzglabā gala tarā; minētie testi ietver bioloģiskās un fizikāli ķīmiskās stabilitātes testus, ko veic ar regulāriem intervāliem attiecībā uz gatavo produktu līdz norādītā glabāšanas laika beigām. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Slēdzienos iekļauj analīžu rezultātus, kas pamato ierosināto glabāšanas laiku visos ierosinātajos uzglabāšanas apstākļos. Stabilitātes pētījumā iegūtos rezultātus ņem vērā, nosakot atbilstošas formulēšanas un izlaišanas specifikācijas, lai nodrošinātu produkta atbilstību norādītajam glabāšanas laikam. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Attiecībā uz produktiem, ko ievada ar barību, ja nepieciešams, sniedz informāciju arī par produkta glabāšanas laiku dažādās piemaisīšanas fāzēs, ja piemaisīšanu veic saskaņā ar ieteiktajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja pirms ievadīšanas nepieciešams gatavo produktu sagatavot lietošanai vai ja gatavo produktu iemaisa dzeramajā ūdenī, nepieciešamas sīkas ziņas par atbilstoši norādījumiem lietošanai sagatavotā produkta ieteicamo glabāšanas laiku. Iesniedz datus, kas pamato ieteikto glabāšanas laiku lietošanai sagatavotajam produktam. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Vairāku devu trauku gadījumā attiecīgā situācijā sniedz stabilitātes datus, lai pamatotu produkta glabāšanas laiku pēc tā attaisīšanas vai pirmās atvēršanas reizes, un nosaka izmantošanas specifikāciju. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ja no gatavā produkta var rasties sabrukšanas produkti, pieteikuma iesniedzējs tos dara zināmus un norāda izmantotās identifikācijas metodes un testa procedūras. |
| --- | --- |

7)

| 8) | No kombinētiem produktiem iegūtos stabilitātes datus, ja tas ir pienācīgi pamatots, var izmantot attiecībā uz atvasinātiem produktiem, kas satur vienu vai vairākas vienas un tās pašas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Pierāda jebkuras konservantu sistēmas efektivitāti. Var pietikt ar informāciju par konservantu iedarbību citās līdzīgās tā paša ražotāja bioloģiskas izcelsmes veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

9)

III.a.2.H.   Cita informācija

Dokumentācijā var iekļaut III.a.2.–III.a2.G daļā neietverto informāciju par bioloģiskas izcelsmes veterināro zāļu kvalitāti.

III.a.3.   
  3. daļa. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas testi)

| 1) | Katrā pētījuma ziņojumā iekļauj:






  a) | pētījuma plāna kopiju (protokolu); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

pētījuma plāna kopiju (protokolu);

| b) | attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratoriju praksei; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratoriju praksei;

| c) | izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu;

| d) | testa sistēmas aprakstu un pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

testa sistēmas aprakstu un pamatojumu;

| e) | tik detalizētu aprakstu par iegūtajiem rezultātiem, lai tos varētu kritiski izvērtēt neatkarīgi no autora interpretācijas; |
| --- | --- |

e)

tik detalizētu aprakstu par iegūtajiem rezultātiem, lai tos varētu kritiski izvērtēt neatkarīgi no autora interpretācijas;

| f) | attiecīgā gadījumā – rezultātu statistisku analīzi; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – rezultātu statistisku analīzi;

| g) | rezultātu izklāstu ar komentāriem par novērotajiem un nenovērotajiem ietekmes līmeņiem un jebkādiem neparastiem konstatējumiem; |
| --- | --- |

g)

rezultātu izklāstu ar komentāriem par novērotajiem un nenovērotajiem ietekmes līmeņiem un jebkādiem neparastiem konstatējumiem;

| h) | laboratorijas nosaukumu; |
| --- | --- |

h)

laboratorijas nosaukumu;

| i) | pētījuma vadītāja vārdu, uzvārdu; |
| --- | --- |

i)

pētījuma vadītāja vārdu, uzvārdu;

| j) | parakstu un datumu; |
| --- | --- |

j)

parakstu un datumu;

| k) | pētījuma veikšanas vietu un laiku; |
| --- | --- |

k)

pētījuma veikšanas vietu un laiku;

| l) | saīsinājumu un kodu atšifrējumu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav starptautiski atzīti; |
| --- | --- |

l)

saīsinājumu un kodu atšifrējumu neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav starptautiski atzīti;

| m) | matemātisko un statistisko procedūru aprakstu. |
| --- | --- |

m)

matemātisko un statistisko procedūru aprakstu.

| 2) | Pieņemami var būt publicēti pētījumi, ja tie satur pietiekami daudz datu un pietiekamas ziņas, lai varētu veikt neatkarīgu novērtējumu. Eksperimentālos paņēmienus apraksta tik sīki, lai tos varētu reproducēt, un pētnieks nosaka to derīgumu. Tādu pētījumu kopsavilkumus, par kuriem nav pieejami sīki sagatavoti ziņojumi, neatzīst kā derīgu dokumentāciju. Lai iztirzātu noteiktas drošības prasības, var sniegt atsauci uz EPMAR, ja viela iepriekš ir novērtēta MAL noteikšanai. Ja sniedz atsauci uz EPMAR, nav vajadzības iesniegt pētījumus, kas jau novērtēti MAL novērtējuma ietvaros; iesniedz tikai jaunus pētījumus, kas nav pieejami par MAL novērtējumu. Ja eksponētības ceļš (piemēram, attiecībā uz lietotāju) nav identisks tam, ko izmanto saskaņā ar Regulu (ES) 2018/782, var būt nepieciešami jauni pētījumi. |
| --- | --- |

2)

III.a.3.A.   Drošuma testi

| 1) | Drošības dokumentācija ir pietiekama, lai varētu novērtēt:






  a) | veterināro zāļu iespējamo toksiskumu un jebkuras bīstamas vai nevēlamas blakusparādības mērķsugām, kas varētu rasties apstākļos, kādos tās iesaka lietot; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

veterināro zāļu iespējamo toksiskumu un jebkuras bīstamas vai nevēlamas blakusparādības mērķsugām, kas varētu rasties apstākļos, kādos tās iesaka lietot;

| b) | potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam; |
| --- | --- |

b)

potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam;

| c) | potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas. |
| --- | --- |

c)

potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas.

| 2) | Dažos gadījumos var būt nepieciešams testēt sākumsavienojumu metabolītus, ja tie veido nozīmīgas atliekas. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Palīgvielu, ko pirmo reizi izmanto veterinārajās zālēs vai izmantojot jaunu ievadīšanas veidu, apstrādā tāpat kā aktīvo vielu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ņem vērā visas III.a.3.A daļā uzskaitītās iedaļas. Atkarībā no produkta būtības dažas iedaļas var nebūt svarīgas, un pētījumus var neveikt, ja tas ir pamatoti. |
| --- | --- |

4)

III.a.3.A1.   Produkta un tā aktīvās(-o) vielas(-u) precīza identifikācija:

| a) | starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN); |
| --- | --- |

a)

starptautiskais nepatentētais nosaukums (SNN);

| b) | Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC) nosaukums; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC) nosaukums;

| c) | Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) numurs; |
| --- | --- |

c)

Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) numurs;

| d) | terapeitiskā, farmakoloģiskā un ķīmiskā klasifikācija; |
| --- | --- |

d)

terapeitiskā, farmakoloģiskā un ķīmiskā klasifikācija;

| e) | sinonīmi un saīsinājumi; |
| --- | --- |

e)

sinonīmi un saīsinājumi;

| f) | struktūrformula; |
| --- | --- |

f)

struktūrformula;

| g) | molekulārā formula, |
| --- | --- |

g)

molekulārā formula,

| h) | molekulmasa; |
| --- | --- |

h)

molekulmasa;

| i) | piemaisījumu līmenis; |
| --- | --- |

i)

piemaisījumu līmenis;

| j) | piemaisījumu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs; |
| --- | --- |

j)

piemaisījumu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs;

| k) | fizikālo īpašību apraksts; |
| --- | --- |

k)

fizikālo īpašību apraksts;

| l) | šķīdība ūdenī un organiskos šķīdinātājos, ko izsaka g/l, norādot temperatūru; |
| --- | --- |

l)

šķīdība ūdenī un organiskos šķīdinātājos, ko izsaka g/l, norādot temperatūru;

| m) | gaismas refrakcija, optiskā rotācija u. c.; |
| --- | --- |

m)

gaismas refrakcija, optiskā rotācija u. c.;

| n) | produkta preparatīvā forma. |
| --- | --- |

n)

produkta preparatīvā forma.

III.a.3.A2.   Farmakoloģija

| 1) | Farmakoloģiskiem pētījumiem ir būtiska nozīme, noskaidrojot mehānismus, kādos veterinārās zāles gūst savu terapeitisko iedarbību, un tādēļ iekļauj farmakoloģiskos pētījumus, kas veikti dzīvniekiem un – attiecīgā gadījumā – nemērķa sugām. Attiecīgā gadījumā var sniegt savstarpējas norādes uz pētījumiem, kas ietverti dokumentācijas 4. daļā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakoloģiskie pētījumi var arī palīdzēt izprast parādības toksikoloģijā. Ja veterinārās zāles gūst farmakoloģisku iedarbību, tajā pašā laikā neparādoties toksiskai reakcijai, vai arī pie tik zemām devām, kas nevar izraisīt toksisku reakciju, šo farmakoloģisko iedarbību ņem vērā, novērtējot veterināro zāļu drošumu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pirms dokumentācijas iesniegšanas par drošumu vienmēr iesniedz sīkas ziņas par farmakoloģiskajiem pētījumiem, kas veikti ar laboratorijas dzīvniekiem, un visu attiecīgo informāciju, kas gūta, veicot klīniskos pētījumus ar mērķa dzīvnieku. |
| --- | --- |

3)

III.a.3.A2.1.   Farmakodinamika

Sniedz informāciju par aktīvās(-o) vielas(-u) darbības mehānismu kopā ar informāciju par primārās un sekundārās farmakodinamikas iedarbību, lai sekmētu izpratni par jebkādu kaitīgo ietekmi, kas ir novērojama pētījumos ar dzīvniekiem. Sīkas ziņas par farmakodinamiskajām īpašībām, kas saistītas ar terapeitisko iedarbību, sniedz dokumentācijas 4.A daļā.

III.a.3A2.2.   Farmakokinētika

Sniedz datus par aktīvās vielas un tās metabolītu darbību laboratorijas dzīvniekos, aptverot uzsūkšanos, izplatīšanos, vielmaiņu un izdalīšanos (ADME). Dati ir saistīti devu/ietekmes konstatējumiem farmakoloģiskajos un toksikoloģiskajos pētījumos, lai noteiktu atbilstošu pakļautību iedarbībai.

III.a.3.A3.   Toksikoloģija

| 1) | Toksikoloģijas dokumentācija atbilst Aģentūras publicētajiem norādījumiem par vispārīgo pieeju testu veikšanai un norādījumiem par konkrētiem pētījumiem. Minētie norādījumi ietver toksikoloģiskos datus, kas vajadzīgi, lai noteiktu drošumu lietotājam un nevēlamas blakusparādības attiecībā uz mērķa dzīvniekiem un vidi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Toksiskuma pētījumus veic ar aktīvo(-ajām) vielu(-ām), nevis ar formulēto produktu, ja vien nav īpaši noteikts citādi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pētījumus ar dzīvniekiem veic, izmantojot vispāratzītas izmēģinājumu dzīvnieku dzimtas, par kurām (vēlams) ir pieejami vēsturiski dati. |
| --- | --- |

3)

III.a.3.A3.1.   Vienreizējas devas toksiskums

Pētījumus par vienreizējas devas toksiskumu var izmantot, lai prognozētu:

| a) | iespējamās sekas akūtas pārdozēšanas gadījumā mērķsugai; |
| --- | --- |

a)

iespējamās sekas akūtas pārdozēšanas gadījumā mērķsugai;

| b) | iespējamās sekas gadījumā, kad to nejauši kļūmīgi ievada cilvēkam; |
| --- | --- |

b)

iespējamās sekas gadījumā, kad to nejauši kļūmīgi ievada cilvēkam;

| c) | devas, ko var lietderīgi izmantot pētījumiem par atkārtoto devu. |
| --- | --- |

c)

devas, ko var lietderīgi izmantot pētījumiem par atkārtoto devu.

Pētījumos par vienreizējas devas toksiskumu atklāj vielas akūto toksisko iedarbību, kā arī tās iestāšanās un izzušanas laiku.

Veicamos pētījumus atlasa ar nolūku sniegt informāciju par lietotāja drošumu, piemēram, ja ir paredzama lietotāja būtiska saskarsme ar veterinārajām zālēm inhalācijas vai ādas kontakta veidā, izpēta šos lietošanas veidus.

III.a.3.A3.2.   Atkārtotas devas toksiskums

Atkārtotas devas toksiskuma testi ir paredzēti, lai atklātu jebkādas fizioloģiskās un/vai patoloģiskās pārmaiņas, ko rada pētāmās aktīvās vielas vai aktīvo vielu kombinācijas atkārtota lietošana, un lai noteiktu šīs pārmaiņas atkarībā no dozēšanas.

Parasti pietiek ar atkārtotas devas toksiskuma pētījumu vienai eksperimentālo dzīvnieku sugai. Šā pētījuma vietā var veikt pētījumu ar mērķa dzīvnieku. Ievadīšanas veidu un biežumu, kā arī pētījuma ilgumu izvēlas, ievērojot paredzētos klīniskos lietošanas apstākļus un/vai iedarbību uz lietotāju. Pieteikuma iesniedzējs argumentē pētījumu apjoma un ilguma, kā arī devu izvēli.

III.a.3.A3.3.   Tolerance mērķsugās

Sniedz kopsavilkumu par jebkādām nepanesības pazīmēm, kas novērotas, veicot – parasti ar galējo preparatīvo formu – pētījumu mērķsugai saskaņā ar III.a.4.A4. daļas prasībām (Drošums mērķa dzīvniekiem). Norāda attiecīgo pētījumu, devas, pie kurām bija vērojama nepanesība, un attiecīgās sugas un šķirnes. Turklāt sniedz arī ziņas par jebkādām negaidītām fizioloģiskām pārmaiņām. Pilnus ziņojumus par šiem pētījumiem iekļauj dokumentācijas 4. daļā.

III.a.3.A3.4.   Reproduktīvais toksiskums, ieskaitot ontoģenētisko toksicitāti

| 1) | Pētījums par ietekmi uz reproduktivitāti
  Par produktiem, ko paredzēts izmantot vaislas dzīvniekiem, iesniedz reproduktīvās drošības pētījumus atbilstoši VICH GL43. Reproduktīvās toksicitātes pētījumi ar laboratorijas dzīvniekiem nav vajadzīgi, lai novērtētu iedarbību uz lietotāju. |
| --- | --- |

1)

Par produktiem, ko paredzēts izmantot vaislas dzīvniekiem, iesniedz reproduktīvās drošības pētījumus atbilstoši VICH GL43. Reproduktīvās toksicitātes pētījumi ar laboratorijas dzīvniekiem nav vajadzīgi, lai novērtētu iedarbību uz lietotāju.

| 2) | Ontoģenētiskās toksicitātes pētījums
  Lai novērtētu ietekmi uz dzīvnieku mērķsugām, ontoģenētiskās toksicitātes pētījumi nav vajadzīgi produktiem, ko paredzēts izmantot tikai dzīvniekiem, kuri nav vaislas dzīvnieki. Attiecībā uz citiem produktiem ontoģenētiskās toksicitātes pētījumus veic vismaz vienai sugai, kas var būt mērķsuga.
  Lai novērtētu drošumu lietotājam, visos gadījumos, kad ir paredzama būtiska iedarbība uz lietotāju, veic standarta ontoģenētiskās toksicitātes testēšanu saskaņā ar standarta testiem, pamatojoties uz noteiktajām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL32 un ESAO testiem). |
| --- | --- |

2)

Lai novērtētu ietekmi uz dzīvnieku mērķsugām, ontoģenētiskās toksicitātes pētījumi nav vajadzīgi produktiem, ko paredzēts izmantot tikai dzīvniekiem, kuri nav vaislas dzīvnieki. Attiecībā uz citiem produktiem ontoģenētiskās toksicitātes pētījumus veic vismaz vienai sugai, kas var būt mērķsuga.

Lai novērtētu drošumu lietotājam, visos gadījumos, kad ir paredzama būtiska iedarbība uz lietotāju, veic standarta ontoģenētiskās toksicitātes testēšanu saskaņā ar standarta testiem, pamatojoties uz noteiktajām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL32 un ESAO testiem).

III.a.3.A3.5.   Genotoksicitāte

Genotoksicitātes potenciāla testus veic (ja vien nav pamatots citādi), lai atklātu izmaiņas, ko var izraisīt viela šūnu ģenētiskajā materiālā. Jebkurai vielai, ko ir paredzēts pirmo reizi iekļaut zālēs, novērtē genotoksiskās īpašības.

Aktīvajai(-ām) vielai(-ām) parasti veic standarta genotoksicitātes testu kopumu saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL23 un ESAO testiem).

III.a.3.A3.6.   Kancerogenitāte

Pieņemot lēmumu par to, vai ir vajadzīga kancerogenitātes testēšana, ņem vērā genotoksicitātes testu rezultātus, struktūras un aktivitātes sakarību un konstatējumus atkārtotas devas toksiskuma testos, kas var apliecināt hiper-/neoplastisku izmaiņu potenciālu.

Ņem vērā jebkādai zināmai sugai specifisko toksiskuma mehānismu, kā arī jebkādas atšķirības vielmaiņā starp testa sugām, dzīvnieku mērķsugām un cilvēkiem.

Kancerogenitātes testēšanu veic saskaņā ar standarta testiem, kas balstīti uz noteiktām pamatnostādnēm (tostarp VICH GL28 un ESAO testiem)

III.a.3.A3.7.   Izņēmumi

Ja veterinārās zāles paredzēts lietot lokāli, veic pētījumu par sistēmisko absorbciju dzīvnieku mērķsugā. Ja tiek pierādīts, ka sistēmiskā absorbcija ir nenozīmīga, tad var neveikt atkārtotas devas toksiskuma testus, ontoģenētiskās toksicitātes testus un kancerogenitātes testus, izņemot, ja:

| a) | saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzams, ka dzīvnieks uzņems veterinārās zāles orāli, vai |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzams, ka dzīvnieks uzņems veterinārās zāles orāli, vai

| b) | saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzama veterināro zāļu orāla iedarbība uz lietotāju. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem ir paredzama veterināro zāļu orāla iedarbība uz lietotāju.

III.a.3.A4.   Citas prasības

III.a.3.A4.1.   Īpaši pētījumi

Konkrētām vielu grupām vai tad, ja dzīvniekiem veiktajos atkārtotās devas pētījumos novērotā iedarbība ietver izmaiņas, kas norāda uz, piemēram, imūngenicitāti, imūntoksiskumu, neirotoksiskumu vai endokrīno disfunkciju, ir nepieciešama turpmāka testēšana, piemēram, sensibilizācijas pētījumi vai novēlota neirotoksiskuma pētījumi. Atkarībā no produkta būtības var būt nepieciešams veikt papildu pētījumus, lai novērtētu toksiskās iedarbības vai iespējamā kairinājuma pamatā esošo mehānismu.

Attiecībā uz produktiem, kas var kairināt ādu un acis, iesniedz kairinājuma un sensibilitātes pētījumus. Minētos pētījumus parasti veic ar galējo preparatīvo formu.

Veicot šos pētījumus un izvērtējot to rezultātus, ņem vērā zinātnes attīstības līmeni un izstrādātos norādījumus.

III.a.3.A4.2.   Novērojumi attiecībā uz cilvēkiem

Sniedz informāciju par to, vai veterināro zāļu farmakoloģiski aktīvās vielas tiek izmantotas cilvēkiem paredzētās zālēs; ja tā ir, tad sniedz pārskatu no publicētiem pētījumiem par visu novēroto iedarbību (tostarp blakusparādībām) uz cilvēkiem un to cēloni, ciktāl tai var būt būtiska nozīme, novērtējot veterināro zāļu drošumu, attiecīgā gadījumā iekļaujot rezultātus no publicētiem pētījumiem. Ja veterināro zāļu komponentus neizmanto vai vairs neizmanto kā zāles cilvēku ārstniecībā drošuma apsvērumu dēļ, norāda iemeslus, ja tie ir publiski pieejami.

III.a.3.A4.3.   Rezistences attīstība un saistītie riski cilvēkiem

Šajā punktā minētās datu prasības ir saistītas ar antibakteriālām vielām un var nebūt attiecināmas uz citiem antimikrobiālo līdzekļu veidiem (proti, pretvīrusu, pretsēnīšu un pretprotozoju līdzekļiem); attiecībā uz vielām, kuras nav antibakteriālie līdzekļi un par kurām rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem ir skaidri noteikta, attiecīgā gadījumā var ievērot tās pašas prasības.

Ir vajadzīgi dati par rezistentu baktēriju rašanos vai rezistenci noteicošiem faktoriem, kas ir būtiski cilvēku veselībai un ir saistīti ar veterināro zāļu lietošanu. Šajā saistībā ļoti svarīgs ir šādas rezistences attīstības un atlases mehānisms. Ja nepieciešams, ierosina veikt pasākumus, lai ierobežotu ar veterināro zāļu paredzēto lietošanu saistīto rezistences attīstību.

Rezistences datus, kas attiecas uz produkta klīnisko izmantošanu mērķa dzīvniekiem, aplūko saskaņā ar III.a.4.A2. daļu. Attiecīgā gadījumā sniedz savstarpēju norādi uz III.a.4.A2. daļā izklāstītajiem datiem.

| 1) | Attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem riska novērtējumā pievēršas šādiem aspektiem:






  a) | to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām (zoonotiskas un/vai komensālas baktērijas) un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem (apdraudējuma identifikācija); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām (zoonotiskas un/vai komensālas baktērijas) un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem (apdraudējuma identifikācija);

| b) | varbūtība, ka attiecīgo veterināro zāļu lietošanas rezultātā identificētais(-ie) apdraudējums(-i) varētu izdalīties no dzīvnieku mērķsugām; |
| --- | --- |

b)

varbūtība, ka attiecīgo veterināro zāļu lietošanas rezultātā identificētais(-ie) apdraudējums(-i) varētu izdalīties no dzīvnieku mērķsugām;

| c) | varbūtība, ka identificētais(-ie) apdraudējums(-i) vēlāk varētu iedarboties uz cilvēkiem ar uzņemto pārtiku vai tiešā kontaktā, un izrietošās sekas (nelabvēlīgā ietekme uz veselību) cilvēku veselībai. Norādījumi ir pieejami VICH GL27 un ES pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

c)

varbūtība, ka identificētais(-ie) apdraudējums(-i) vēlāk varētu iedarboties uz cilvēkiem ar uzņemto pārtiku vai tiešā kontaktā, un izrietošās sekas (nelabvēlīgā ietekme uz veselību) cilvēku veselībai. Norādījumi ir pieejami VICH GL27 un ES pamatnostādnēs.

| 2) | Attiecībā uz lolojumdzīvniekiem, izvērtējot risku cilvēku vai sabiedrības veselībai, pievēršas šādiem aspektiem:






  a) | to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

to rezistento baktēriju vai rezistences noteicošo faktoru identifikācija, kuri var būt saistīti ar cilvēku slimībām un kurus atlasa, izmantojot veterinārās antimikrobiālās zāles mērķa dzīvniekiem;

| b) | aplēse par zoonotisko un komensālo baktēriju iedarbību uz dzīvnieku mērķsugām, pamatojoties uz attiecīgo veterināro zāļu lietošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

aplēse par zoonotisko un komensālo baktēriju iedarbību uz dzīvnieku mērķsugām, pamatojoties uz attiecīgo veterināro zāļu lietošanas nosacījumiem;

| c) | iespējamā turpmākā cilvēku AMR un izrietošās sekas cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

c)

iespējamā turpmākā cilvēku AMR un izrietošās sekas cilvēku veselībai.

| 3) | Ņem vērā rezistenci apkārtējā vidē. |
| --- | --- |

3)

III.a.3.A5.   Lietotāju drošība

Iedaļā par lietotāju drošību ietver novērtējumu par III.a.3.A–III.a.3.A4. daļā konstatēto ietekmi un saista to ar veidu, kādā produkts iedarbojas uz cilvēkiem, un cik lielā mērā tas notiek, lai izstrādātu atbilstošus brīdinājumus lietotājiem un sagatavotu citus riska pārvaldības pasākumus.

Lietotāju drošību iztirzā saskaņā ar CVMP pamatnostādnēm.

III.a.3.A6.   Vidiskā riska novērtējums

III.a.3.A6.1.   Veterināro zāļu, kas nesatur ģenētiski modificētus organismus vai nesastāv no tiem, vidiskā riska novērtējums

| 1) | Vidiskā riska novērtējumu veic, lai novērtētu iespējamo kaitīgo ietekmi uz vidi, kas var rasties, lietojot veterinārās zāles, un noteiktu šādas ietekmes risku. Novērtējumā arī identificē visus piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami šāda riska mazināšanai. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Šis novērtējums sastāv no diviem posmiem. Novērtējuma pirmo posmu veic vienmēr. Ziņas par novērtējumu sniedz saskaņā ar Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Tajā konstatē iespējamo veterināro zāļu ietekmi uz vidi un ar jebkādu šādu ietekmi saistīto riska līmeni, īpaši ņemot vērā šādus jautājumus:






  a) | dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis;

| b) | lietošanas veids, jo īpaši – apjoms, kādā zāles varētu iekļūt tieši vides sistēmās; |
| --- | --- |

b)

lietošanas veids, jo īpaši – apjoms, kādā zāles varētu iekļūt tieši vides sistēmās;

| c) | produkta, tā aktīvo vielu vai attiecīgo metabolītu iespējamā izdalīšanās no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē; to noturība šādos ekskrētos; |
| --- | --- |

c)

produkta, tā aktīvo vielu vai attiecīgo metabolītu iespējamā izdalīšanās no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē; to noturība šādos ekskrētos;

| d) | neizlietoto veterināro zāļu vai cita veida atkritumproduktu likvidēšana. |
| --- | --- |

d)

neizlietoto veterināro zāļu vai cita veida atkritumproduktu likvidēšana.

| 3) | Otrajā posmā saskaņā ar Aģentūras publicētajiem norādījumiem veic sīkāku specifisku izpēti attiecībā uz zāļu apriti konkrētās ekosistēmās un ietekmi uz tām. Ņem vērā zāļu ietekmes uz vidi apjomu un pieejamo informāciju par attiecīgās(-o) vielas(-u) fizikālajām/ķīmiskajām, farmakoloģiskajām un/vai toksikoloģiskajām īpašībām, ieskaitot metabolītus apzināta riska gadījumā, kura iegūta, veicot citus testus un izmēģinājumus, ko nosaka šī regula.
  Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti produktīvajām sugām, noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas (PBT) vai ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas (vPvB) vielas klasificē atbilstoši kritērijiem, kas noteikti REACH regulas XIII pielikumā, un novērtē atbilstoši Aģentūras publicētajiem norādījumiem attiecībā uz PBT un vPvB vielu novērtēšanu veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

3)

Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti produktīvajām sugām, noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas (PBT) vai ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas (vPvB) vielas klasificē atbilstoši kritērijiem, kas noteikti REACH regulas XIII pielikumā, un novērtē atbilstoši Aģentūras publicētajiem norādījumiem attiecībā uz PBT un vPvB vielu novērtēšanu veterinārajās zālēs.

III.a.3.A6.2.   Veterināro zāļu, kas satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, vidiskā riska novērtējums

| 1) | Ja veterinārās zāles satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, pieteikumam pievieno arī dokumentus, kas vajadzīgi saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 2. pantu un C daļu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Katrā individuālā gadījumā precīzi novērtē iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, kura var rasties, gēnus pārnesot no ĢMO uz citiem organismiem vai ģenētisku modifikāciju rezultātā. Šāda vidiskā ietekmes novērtējuma mērķis ir apzināt un novērtēt ĢMO iespējamo tiešo un netiešo, tūlītējo un aizkavēto ietekmi uz cilvēku veselību vidi (tostarp augiem un dzīvniekiem), un to veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

2)

III.a.3.B.   Atliekvielu noteikšanas testi

| 1) | Šā punkta nolūkā piemēro Padomes Regulā (EEK) Nr. 470/2009 sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Atliekvielu izzušanas no ēdamajiem audiem vai no apstrādātajiem dzīvniekiem iegūtām olām, piena un medus (attiecīgā gadījumā – vaska) pētījumu mērķis ir noteikt, kādos apstākļos un cik lielā mērā atlikumi var saglabāties pārtikas produktos, kas iegūti no šiem dzīvniekiem. Pētījumi papildus ļauj noteikt zāļu izdalīšanās laika posmu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Tādu veterināro zāļu gadījumā, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, atliekvielu dokumentācijā atspoguļo:






  a) | to, kādā mērā un cik ilgi veterināro zāļu vai to metabolītu atliekas saglabājas apstrādātā dzīvnieka audos, kurus lieto pārtikā, vai no tā iegūtajā pienā, olās un/vai medū (attiecīgā gadījumā – vaskā); |
| --- | --- | --- |

3)

a)

to, kādā mērā un cik ilgi veterināro zāļu vai to metabolītu atliekas saglabājas apstrādātā dzīvnieka audos, kurus lieto pārtikā, vai no tā iegūtajā pienā, olās un/vai medū (attiecīgā gadījumā – vaskā);

| b) | to, ka nolūkā novērst jebkādu risku apstrādātā dzīvnieka pārtikas produkta patērētāja veselībai, ir iespējams noteikt izpildāmus zāļu izdalīšanās periodus, ko iespējams ievērot praktiskas lauksaimniecības apstākļos; |
| --- | --- |

b)

to, ka nolūkā novērst jebkādu risku apstrādātā dzīvnieka pārtikas produkta patērētāja veselībai, ir iespējams noteikt izpildāmus zāļu izdalīšanās periodus, ko iespējams ievērot praktiskas lauksaimniecības apstākļos;

| c) | to, ka atlieku izzušanas pētījumos izmantotā(-ās) analītiskā(-ās) metode(-es) ir pietiekami validēta(-as), lai būtu nepieciešamā drošība, ka iesniegtie atlieku dati ir derīgi par pamatu zāļu izdalīšanās perioda noteikšanai. |
| --- | --- |

c)

to, ka atlieku izzušanas pētījumos izmantotā(-ās) analītiskā(-ās) metode(-es) ir pietiekami validēta(-as), lai būtu nepieciešamā drošība, ka iesniegtie atlieku dati ir derīgi par pamatu zāļu izdalīšanās perioda noteikšanai.

III.a.3.B1.   Produkta identifikācija

Sniedz testēšanā izmantoto veterināro zāļu identifikāciju, iekļaujot:

| a) | sastāvu; |
| --- | --- |

a)

sastāvu;

| b) | attiecīgās(-o) partijas(-u) fizikālo un ķīmisko testu (aktivitātes un tīrības) rezultātus; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās(-o) partijas(-u) fizikālo un ķīmisko testu (aktivitātes un tīrības) rezultātus;

| c) | partijas identifikāciju. |
| --- | --- |

c)

partijas identifikāciju.

III.a.3.B2.   Atliekvielu izzušana

| 1) | Šajos pētījumos, kuros novērtē, kādā ātrumā atliekvielas izzūd mērķa dzīvniekā pēc pēdējās veterināro zāļu ievadīšanas, mērķis ir ļaut noteikt zāļu izdalīšanās periodus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka no apstrādātajiem dzīvniekiem iegūtajā pārtikā nav atlieku, kas var radīt apdraudējumu patērētājiem. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Norāda maksimālo atliekvielu ierobežojumu pašreizējo statusu attiecībā uz veterināro zāļu komponentiem attiecīgajās mērķsugās. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Klātesošo atliekvielu līmeņus nosaka pietiekamu reižu skaitu pēc tam, kad testa dzīvnieki saņēmuši veterināro zāļu pēdējo devu. Pētījumus ar zīdītājiem un putniem veic saskaņā ar VICH GL48 un citām attiecīgām pamatnostādnēm. Pētījumus par atliekvielām medū veic saskaņā ar VICH GL56, un atliekvielu izzušanas pētījumus ar ūdenī mītošām sugām veic saskaņā ar VICH GL57. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pamatojoties uz novērtējumu, izklāsta pamatojumu ierosinātajam izdalīšanās periodam. |
| --- | --- |

4)

III.a.3.B3.   Atliekvielu analītiskā metode

| 1) | Atliekvielu izzušanas pētījumu (pētījumus), analītisko metodi vai metodes un to validāciju veic saskaņā ar VICH GL49. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ierosinātās analītiskās metodes piemērotību izvērtē, vadoties no zinātnes attīstības un tehnisko zināšanu līmeņa laikā, kad tiek iesniegts pieteikums. |
| --- | --- |

2)

III.a.4.   
  4. daļa. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i))

III.a.4.A.   Preklīniskie pētījumi

Preklīnisko pētījumu mērķis ir izpētīt produkta drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem, un tie ir vajadzīgi, lai noteiktu produkta farmakoloģisko aktivitāti, farmakokinētiskās īpašības, devas un intervālu starp devām, rezistenci (ja piemērojams) un toleranci mērķa dzīvniekiem.

III.a.4.A1.   Farmakoloģija

III.a.4.A1.1.   Farmakodinamika

| 1) | Raksturo veterinārajās zālēs iekļautās(-o) aktīvās(-o) vielas(-u) farmakodinamisko iedarbību. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pienācīgi apraksta darbības veidu un farmakoloģisko iedarbību, uz kuriem ierosinātais pieteikums ir balstīts praksē, tostarp sekundāro ietekmi (ja tāda ir). Kopumā izpēta iedarbību uz galvenajām ķermeņa funkcijām. Rezultātus izsaka kvantitatīvos kritērijos (piemēram, izmantojot devu un iedarbības līknes, laika un iedarbības līknes utt.) un pēc iespējas salīdzinājumā ar tādu vielu, kuras iedarbība ir labi zināma. Ja tiek pieteikta kādas aktīvās vielas lielāka aktivitāte, tad atspoguļo atšķirību un uzrāda tās statistisko nozīmīgumu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Izpēta citu produkta īpašību (piemēram, ievadīšanas veida vai preparatīvā formas) iedarbību uz aktīvās vielas farmakoloģisko aktivitāti. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Eksperimenta metodes, ja vien tās nav standarta procedūras, apraksta tik sīki, lai tās varētu reproducēt, un nosaka to derīgumu. Eksperimenta rezultātus skaidri izklāsta, un norāda jebkādu statistisku salīdzinājumu iznākumu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja nav pietiekama pamatojuma par pretējo, izpēta arī visas kvantitatīvās modifikācijas attiecībā uz reakciju, kas rodas no vielas atkārtotas lietošanas. |
| --- | --- |

5)

III.a.4.A1.2.   Farmakokinētika

| 1) | Farmakokinētiskie pamatdati par aktīvo vielu ir vajadzīgi saistībā ar veterināro zāļu drošuma un iedarbīguma novērtēšanu mērķa dzīvnieku sugām, īpaši ja runa ir par jaunu vielu vai preparatīvo formu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Mērķa dzīvnieku sugu farmakokinētisko pētījumu mērķus var iedalīt četrās galvenajās jomās:






  a) | raksturot aktīvās vielas galvenās farmakokinētiskās īpašības (proti, uzsūkšanos, izplatīšanos, metabolismu un izdalīšanos) preparātā; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

raksturot aktīvās vielas galvenās farmakokinētiskās īpašības (proti, uzsūkšanos, izplatīšanos, metabolismu un izdalīšanos) preparātā;

| b) | izpētīt saistību starp devu režīmu, plazmas un audu koncentrāciju laika gaitā un farmakoloģisku, terapeitisku vai toksisku iedarbību; |
| --- | --- |

b)

izpētīt saistību starp devu režīmu, plazmas un audu koncentrāciju laika gaitā un farmakoloģisku, terapeitisku vai toksisku iedarbību;

| c) | attiecīgā gadījumā salīdzināt farmakokinētiskos parametrus starp dažādām mērķsugām un izpētīt iespējamās atšķirības starp sugām, kas ietekmē mērķa dzīvnieku drošumu un veterināro zāļu iedarbību; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā salīdzināt farmakokinētiskos parametrus starp dažādām mērķsugām un izpētīt iespējamās atšķirības starp sugām, kas ietekmē mērķa dzīvnieku drošumu un veterināro zāļu iedarbību;

| d) | attiecīgā gadījumā salīdzināt bioloģisko pieejamību, lai atbalstītu drošuma un iedarbīguma informācijas sasaisti starp dažādiem produktiem, zāļu formām, stiprumu vai ievadīšanas veidiem vai salīdzinātu ietekmi, ko rada izmaiņas ražošanā vai sastāvā, tostarp izmēģinājuma un galīgajā produktā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā salīdzināt bioloģisko pieejamību, lai atbalstītu drošuma un iedarbīguma informācijas sasaisti starp dažādiem produktiem, zāļu formām, stiprumu vai ievadīšanas veidiem vai salīdzinātu ietekmi, ko rada izmaiņas ražošanā vai sastāvā, tostarp izmēģinājuma un galīgajā produktā.

| 3) | Attiecībā uz mērķa dzīvnieku sugām farmakokinētiskie pētījumi ir nepieciešami kā papildinājums farmakodinamiskajiem pētījumiem, lai veicinātu iedarbīga devas režīma noteikšanu (ievadīšanas veids un vieta, deva, intervāls starp devām, ievadīšanas reižu skaits utt.). Atbilstīgi noteiktiem populācijas mainīgajiem lielumiem var būt nepieciešami papildu farmakokinētiskie pētījumi, lai noteiktu dozēšanas režīmu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja farmakokinētiskie pētījumi iesniegti atbilstīgi dokumentācijas 3. daļai, var sniegt savstarpēju norādi uz šādiem pētījumiem. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Attiecībā uz fiksētām kombinācijām sk. IV iedaļu. |
| --- | --- |

5)

III.a.4.A2.   Rezistences attīstība un saistītie riski dzīvniekiem

| 1) | Attiecībā uz būtiskām bioloģiskas izcelsmes veterinārajām zālēm (piemēram, vielām ar antimikrobiālu un antiparazītisku iedarbību) sniedz informāciju par pašreizējo rezistenci (attiecīgā gadījumā) un par tādas rezistences iespējamo rašanos, kas ir klīniski nozīmīga attiecībā uz indikāciju mērķa dzīvnieku sugām, uz kuru attiecas pieteikums. Ja iespējams, sniedz informāciju par rezistences mehānismu(-iem), rezistences molekulārās ģenētikas pamatu un rezistences noteicošo faktoru pārnešanas ātrumu. Attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par līdzrezistenci un šķērsrezistenci. Pieteikuma iesniedzējs ierosina pasākumus, lai ierobežotu veterināro zāļu paredzētā lietojuma rezistences attīstību klīniski nozīmīgos organismos. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rezistenci, kas ir būtiska attiecībā uz risku cilvēkiem, apraksta dokumentācijas 3. daļā. Attiecīgā gadījumā sniedz savstarpēju norādi uz dokumentācijas 3. daļā izklāstītajiem datiem. |
| --- | --- |

2)

III.a.4.A3.   Devu noteikšana un apstiprināšana

| 1) | Iesniedz atbilstošus datus, lai pamatotu ierosināto devu, intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Attiecībā uz pētījumiem, kas veikti lauka apstākļos, sniedz attiecīgu informāciju, kā izklāstīts atbilstīgi klīniskajiem pētījumiem. |
| --- | --- |

2)

III.a.4.A4.   Tolerance mērķa dzīvnieku sugās

| 1) | Pēta veterināro zāļu lokālo un sistēmisko toleranci mērķa dzīvnieku sugās. Mērķa dzīvnieku sugu pētījumu mērķis ir raksturot intolerances pazīmes un noteikt atbilstošu drošuma rezervi, izmantojot ieteikto(-os) ievadīšanas veidu(-us). To var panākt, palielinot devu un/vai ārstēšanas ilgumu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pētījuma ziņojumā iekļauj ziņas par visām sagaidāmajām farmakoloģiskajām iedarbībām un blakusparādībām. Pētījumus par drošumu mērķa dzīvniekiem veic saskaņā ar VICH un attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Arī citi preklīniskie pētījumi un klīniskie pētījumi kopā ar attiecīgo informāciju no publicētās literatūras var sniegt informāciju par drošumu mērķsugām. |
| --- | --- |

2)

III.a.4.B.   Klīniskie izmēģinājumi

III.a.4.B1.   Vispārīgie principi

| 1) | Klīniskos izmēģinājumus izstrādā, veic un par tiem ziņo, ņemot vērā VICH un attiecīgos Aģentūras publicētos norādījumus. Datus, kas izriet no klīniskajiem izmēģinājumiem, kuri veikti ārpus Savienības, var ņemt vērā tirdzniecības atļaujas pieteikuma novērtēšanā tikai tad, ja dati ir pietiekami reprezentatīvi attiecībā uz Savienības situāciju. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Eksperimentālus datus, piemēram, izpētes izmēģinājumus/pilotizmēģinājumus, vai rezultātus no neeksperimentālām pieejām apstiprina ar datiem, kas iegūti normālos lauka apstākļos, ja vien nav pamata rīkoties citādi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Klīnisko izmēģinājumu mērķis ir lauka apstākļos izpētīt veterināro zāļu drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem normālos dzīvnieku audzēšanas apstākļos un/vai kā daļu no labas veterinārās prakses. Tie parāda veterināro zāļu iedarbību pēc to ievadīšanas paredzētajām mērķsugām, izmantojot ierosināto dozēšanas režīmu un ierosināto(-os) ievadīšanas veidu(-us). Izmēģinājumu plāno tā, lai pamatotu indikācijas un vērā jebkādas kontrindikācijas atbilstīgi sugai, vecumam, šķirnei un dzimumam, zāļu lietošanas norādījumus, kā arī jebkādas to iespējamās blakusparādības. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Visus veterināros klīniskos izmēģinājumus veic saskaņā ar sīki izstrādātu izmēģinājuma protokolu. Uz to formu etiķetēm, kuras paredzēts izmantot veterinārajos klīniskajos izmēģinājumos Savienībā, skaidri un neizdzēšami norāda vārdus “tikai veterināriem klīniskiem izmēģinājumiem”. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja vien nav pamatots citādi, klīniskos izmēģinājumus veic ar kontroles dzīvniekiem (kontrolētie klīniskie izmēģinājumi). Ar jauno produktu iegūtos iedarbīguma rezultātus salīdzina ar to mērķa dzīvnieku sugu rezultātiem, kuri saņēmuši veterinārās zāles, kas apstiprinātas Savienībā un kas apliecinājušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un ir apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) izmantošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai placebo vai neārstējošās zāles. Ziņo par visiem iegūtajiem rezultātiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pozitīvi vai negatīvi. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja vien nav pamatots citādi, klīnisko izmēģinājumu protokolu izstrādē, analīzē un izvērtēšanā izmanto noteiktos statistiskos principus saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

6)

III.a.4.B2.   Dokumentācija

Lai nodrošinātu objektīvu produkta vispārējo riska un ieguvumu līdzsvara izvērtējumu, iedarbīguma dokumentācijā iekļauj visu preklīnisko un klīnisko dokumentāciju neatkarīgi no tā, vai tā ir labvēlīga vai nelabvēlīga veterinārajām zālēm.

III.a.4.B2.1.   Preklīnisko pētījumi rezultāti

Pēc iespējas jāsniedz sīkas ziņas par rezultātiem, kas iegūti:

| a) | testos, kas demonstrē farmakoloģisko aktivitāti; |
| --- | --- |

a)

testos, kas demonstrē farmakoloģisko aktivitāti;

| b) | testos, kas demonstrē farmakodinamiskus mehānismus, kuri ir terapeitiskās iedarbības pamatā; |
| --- | --- |

b)

testos, kas demonstrē farmakodinamiskus mehānismus, kuri ir terapeitiskās iedarbības pamatā;

| c) | testos, kas demonstrē galveno farmakokinētisko profilu; |
| --- | --- |

c)

testos, kas demonstrē galveno farmakokinētisko profilu;

| d) | testos, kas demonstrē mērķa dzīvnieka drošumu; |
| --- | --- |

d)

testos, kas demonstrē mērķa dzīvnieka drošumu;

| e) | testos, kurus veic, lai noteiktu un apstiprinātu devu (tostarp intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu); |
| --- | --- |

e)

testos, kurus veic, lai noteiktu un apstiprinātu devu (tostarp intervālu starp devām, ārstēšanas ilgumu un jebkādu atkārtotas ārstēšanas intervālu);

| f) | testos un pētījumos par rezistenci, ja piemērojams. |
| --- | --- |

f)

testos un pētījumos par rezistenci, ja piemērojams.

Ja šo testu gaitā tiek iegūti neparedzēti rezultāti, tos pietiekami detalizēti raksturo. Visos preklīnisko pētījumu ziņojumos turklāt sniedz arī šādas sīki izklāstītas ziņas:

| a) | kopsavilkums; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkums;

| b) | pētījuma protokols; |
| --- | --- |

b)

pētījuma protokols;

| c) | sīks apraksts par mērķiem, plānojumu un norisi, iekļaujot izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, tādas ziņas kā suga, vecums, svars, dzimums, skaits, dzīvnieku šķirne vai līnija, dzīvnieku identifikācija, deva, lietošanas veids un grafiks; |
| --- | --- |

c)

sīks apraksts par mērķiem, plānojumu un norisi, iekļaujot izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, tādas ziņas kā suga, vecums, svars, dzimums, skaits, dzīvnieku šķirne vai līnija, dzīvnieku identifikācija, deva, lietošanas veids un grafiks;

| d) | rezultātu statistiska analīze; |
| --- | --- |

d)

rezultātu statistiska analīze;

| e) | objektīvs iegūto rezultātu iztirzājums, kas noved pie secinājumiem attiecībā uz veterināro zāļu iedarbīgumu un drošumu mērķsugai. |
| --- | --- |

e)

objektīvs iegūto rezultātu iztirzājums, kas noved pie secinājumiem attiecībā uz veterināro zāļu iedarbīgumu un drošumu mērķsugai.

Šo datu nesniegšanu pamato.

III.a.4.B2.2.   Klīnisko izmēģinājumu rezultāti

Katrs pētnieks iesniedz visas ziņas uz individuālām protokola lapām gadījumā, ja notiek individuāla apstrāde, un uz kolektīvām protokola lapām, ja notiek kolektīva apstrāde.

Tirdzniecības atļaujas turētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka oriģinālos dokumentus, kas veidoja iesniegto datu pamatu, glabā vismaz piecus gadus pēc tam, kad veterinārās zāles vairs nav atļautas.

Attiecībā uz katru klīnisko izmēģinājumu klīniskos novērojumus apkopo izmēģinājumu un to rezultātu kopsavilkumā, jo īpaši norādot:

| a) | pārbaužu skaitu, testa dzīvnieku skaitu, kas apstrādāti vai nu individuāli, vai kolektīvi, sadalījumā pa sugām, šķirnēm vai līnijām, pēc vecuma un dzimuma; |
| --- | --- |

a)

pārbaužu skaitu, testa dzīvnieku skaitu, kas apstrādāti vai nu individuāli, vai kolektīvi, sadalījumā pa sugām, šķirnēm vai līnijām, pēc vecuma un dzimuma;

| b) | to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus; |
| --- | --- |

b)

to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus;

| c) | kontroles dzīvniekiem – to, vai tie:






  i) | nav saņēmuši ārstēšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

kontroles dzīvniekiem – to, vai tie:

i)

nav saņēmuši ārstēšanu;

| ii) | ir saņēmuši placebo; |
| --- | --- |

ii)

ir saņēmuši placebo;

| iii) | ir saņēmuši citas veterinārās zāles, kas atļautas Savienībā un ir parādījušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un kas apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) lietošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai |
| --- | --- |

iii)

ir saņēmuši citas veterinārās zāles, kas atļautas Savienībā un ir parādījušas pieņemamu iedarbīguma līmeni un kas apstiprinātas ierosinātajai(-ām) indikācijai(-ām) lietošanai tai pašai mērķa dzīvnieku sugai, vai

| iv) | saņēmuši to pašu pētāmo aktīvo vielu citā preparatīvajā formā vai citā lietošanas veidā; |
| --- | --- |

iv)

saņēmuši to pašu pētāmo aktīvo vielu citā preparatīvajā formā vai citā lietošanas veidā;

| d) | novēroto blakusparādību biežumu; |
| --- | --- |

d)

novēroto blakusparādību biežumu;

| e) | attiecīgā gadījumā – novērojumus par ietekmi uz dzīvnieku uzvedību; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – novērojumus par ietekmi uz dzīvnieku uzvedību;

| f) | datus par testa dzīvniekiem, kam var būt paaugstināts risks sakarā ar to vecumu, to audzēšanas vai barošanas veidu, vai nolūku, kam tie paredzēti, vai dzīvniekiem, par kuru fizioloģisko vai patoloģisko stāvokli jālemj īpaši; |
| --- | --- |

f)

datus par testa dzīvniekiem, kam var būt paaugstināts risks sakarā ar to vecumu, to audzēšanas vai barošanas veidu, vai nolūku, kam tie paredzēti, vai dzīvniekiem, par kuru fizioloģisko vai patoloģisko stāvokli jālemj īpaši;

| g) | rezultātu statistisku novērtējumu. |
| --- | --- |

g)

rezultātu statistisku novērtējumu.

Galvenais pētnieks izdara vispārīgus secinājumus par veterināro zāļu drošumu un iedarbīgumu mērķa dzīvniekiem piedāvātajos lietošanas apstākļos un jo īpaši par jebkādu informāciju saistībā ar indikācijām un kontrindikācijām, devām un vidējo ārstēšanas ilgumu, un attiecīgi jebkādām novērotajām mijiedarbībām ar citām veterinārām zālēm vai barības piedevām, kā arī par jebkādiem īpašiem piesardzības pasākumiem, kas jāievēro ārstēšanas laikā, un par pārdozēšanas klīniskajām pazīmēm, ja tādas novēro.

III.b IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IMUNOLOĢISKĀM VETERINĀRĀM ZĀLĒM

Turpmākās prasības attiecas uz imunoloģiskām veterinārajām zālēm, kas definētas 4. panta 5. punktā, izņemot, ja IV iedaļā noteikts citādi.

III.b.1.   
  1. daļa. Dokumentācijas kopsavilkums

Lūdzu skatīt I iedaļu.

III.b.2.   
  2. daļa. Kvalitātes dokumentācija (fizikāli ķīmiskā, bioloģiskā un mikrobioloģiskā informācija)

III.b.2.A.   Produkta apraksts

III.b.2A1.   Kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs

| 1) | Imunoloģisku veterināro zāļu visu komponentu kvalitatīvā sastāva jēdziens ietver to, ka nosauc un apraksta:






  a) | aktīvo(-ās) vielu(-as); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

aktīvo(-ās) vielu(-as);

| b) | adjuvantu komponentus; |
| --- | --- |

b)

adjuvantu komponentus;

| c) | citu palīgvielu komponentu(-us) neatkarīgi no to veida un lietotā daudzuma, ietverot konservantus, stabilizatorus, emulgatorus, krāsvielas, garšas un aromātiskās vielas, kontrastvielas u. tml.; |
| --- | --- |

c)

citu palīgvielu komponentu(-us) neatkarīgi no to veida un lietotā daudzuma, ietverot konservantus, stabilizatorus, emulgatorus, krāsvielas, garšas un aromātiskās vielas, kontrastvielas u. tml.;

| d) | pievienotos šķīdinātājus, ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai. |
| --- | --- |

d)

pievienotos šķīdinātājus, ko izmanto, lai zāles sagatavotu lietošanai.

| 2) | Datus, kas minēti 1. punktā, papildina ar visiem būtiskajiem datiem par tiešo iepakojumu un, ja nepieciešams, par ārējo iepakojumu un attiecīgā gadījumā par tā aizvēršanas veidu kopā ar datiem par imunoloģisko veterināro zāļu lietošanas vai ievadīšanas ierīcēm, ko piegādā kopā ar zālēm. Ja ierīci nepiegādā kopā ar imunoloģiskajām veterinārajām zālēm, attiecīgo informāciju par ierīci sniedz, ja tā nepieciešama produktam novērtējumam. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Parastā terminoloģija, kas lietojama, aprakstot imunoloģisku veterināro zāļu komponentus, neatkarīgi no 8. panta pārējo noteikumu piemērošanas nozīmē:






  a) | attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – attiecīgās monogrāfijas galveno nosaukumu, kas ir obligāts visām šīm vielām, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

attiecībā uz vielām, kas ierakstītas Eiropas farmakopejā vai, ja tā nav, kādas dalībvalsts farmakopejā, – attiecīgās monogrāfijas galveno nosaukumu, kas ir obligāts visām šīm vielām, ar atsauci uz attiecīgo farmakopeju;

| b) | attiecībā uz pārējām vielām – PVO ieteikto SNN, kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums; vielas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, attiecīgi papildinot ar citām svarīgām ziņām; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz pārējām vielām – PVO ieteikto SNN, kam var būt pievienots kāds cits nepatentēts nosaukums vai, ja tāda nav, precīzs zinātniskais nosaukums; vielas, kam nav starptautiska nepatentēta nosaukuma vai precīza zinātniskā nosaukuma, apraksta, izklāstot, kā un no kā tās pagatavotas, attiecīgi papildinot ar citām svarīgām ziņām;

| c) | attiecībā uz krāsvielu – apzīmējumu ar “E” kodu, kas tām noteikts Direktīvā 2009/35/EK. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz krāsvielu – apzīmējumu ar “E” kodu, kas tām noteikts Direktīvā 2009/35/EK.

| 4) | Lai sniegtu imunoloģisku veterināro zāļu aktīvo vielu kvantitatīvā sastāva datus, ir svarīgi pēc iespējas norādīt organismu skaitu, specifisko olbaltumvielu saturu, masu, starptautisko vienību (SV) vai bioloģiskās aktivitātes vienību skaitu, vai nu devas vienībā vai tilpumā, un attiecībā uz adjuvantu un palīgvielas komponentiem – masu un tilpumu katrai no tām, attiecīgi ņemot vērā II.b.2.B daļā noteiktās ziņas. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja ir noteikta starptautiskā bioloģiskās aktivitātes vienība, lieto to. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Tādas bioloģiskās aktivitātes vienības, par kurām nav publicētu datu, izsaka tā, lai sniegtu nepārprotamu informāciju par sastāvdaļu aktivitāti, piemēram, norādot apjomu, kas noteikts, veicot gala produkta titrāciju vai potences testēšanu. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Sastāvu norāda, to izsakot kā minimālo daudzumu vai – attiecīgā gadījumā – maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

7)

III.b.2.A2.   Produkta izstrāde

| 1) | Sniedz skaidrojumu cita starpā par:






  a) | sastāva izvēli un sastāvdaļu izpēti, jo īpaši attiecībā uz paredzētajām to funkcijām un to attiecīgajām koncentrācijām; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

sastāva izvēli un sastāvdaļu izpēti, jo īpaši attiecībā uz paredzētajām to funkcijām un to attiecīgajām koncentrācijām;

| b) | pamato konservanta iekļaušanu sastāvā; |
| --- | --- |

b)

pamato konservanta iekļaušanu sastāvā;

| c) | tiešo iepakojumu un iepakojuma un tā noslēgšanas sistēmas piemērotību gatavā produkta glabāšanai un izmantošanai. Iesniedz pētījumu par gatavā produkta un primārā iepakojuma mijiedarbību, ja šādas mijiedarbības risku uzskata par iespējamu, un tas jo īpaši attiecas uz injicējamiem preparātiem; |
| --- | --- |

c)

tiešo iepakojumu un iepakojuma un tā noslēgšanas sistēmas piemērotību gatavā produkta glabāšanai un izmantošanai. Iesniedz pētījumu par gatavā produkta un primārā iepakojuma mijiedarbību, ja šādas mijiedarbības risku uzskata par iespējamu, un tas jo īpaši attiecas uz injicējamiem preparātiem;

| d) | attiecīgā gadījumā – iespējamu turpmāku iepakojumu, ārējo iepakojumu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – iespējamu turpmāku iepakojumu, ārējo iepakojumu;

| e) | ierosinātajiem iepakojuma izmēriem attiecībā pret paredzēto ievadīšanas veidu, posoloģiju un mērķsugām; |
| --- | --- |

e)

ierosinātajiem iepakojuma izmēriem attiecībā pret paredzēto ievadīšanas veidu, posoloģiju un mērķsugām;

| f) | jebkādu devas palielinājumu, lai garantētu minimālu potenci/antigēnu saturu glabāšanas laika beigās, to pamatojot; |
| --- | --- |

f)

jebkādu devas palielinājumu, lai garantētu minimālu potenci/antigēnu saturu glabāšanas laika beigās, to pamatojot;

| g) | izvēlēto aktīvās vielas un gatavā produkta ražošanas procesu; |
| --- | --- |

g)

izvēlēto aktīvās vielas un gatavā produkta ražošanas procesu;

| h) | izklāsta atšķirības starp ražošanas procesu(-iem), ko izmanto klīniskajos izmēģinājumos izmantoto partiju ražošanai, un procesu, kas aprakstīts tirdzniecības atļaujas pieteikumā; |
| --- | --- |

h)

izklāsta atšķirības starp ražošanas procesu(-iem), ko izmanto klīniskajos izmēģinājumos izmantoto partiju ražošanai, un procesu, kas aprakstīts tirdzniecības atļaujas pieteikumā;

| i) | ja ir ieteicams gatavajam produktam veikt papildtestu (piemēram, diagnostikas testu), sniedz attiecīgu informāciju par šo testu. |
| --- | --- |

i)

ja ir ieteicams gatavajam produktam veikt papildtestu (piemēram, diagnostikas testu), sniedz attiecīgu informāciju par šo testu.

| 2) | Šis skaidrojumu pamato ar zinātniskiem datiem par produkta izstrādi. |
| --- | --- |

2)

III.b.2.B.   Ražošanas metodes apraksts

| 1) | Ražošanas metodes aprakstu, ko atbilstīgi 8. pantam pievieno tirdzniecības atļaujas pieteikumam, sagatavo tā, lai tas sniegtu pietiekamu pārskatu par izmantoto darbību raksturu, tostarp ražošanas procesa galveno posmu identifikāciju. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ražošanas procesa aprakstā iekļauj vismaz šādu informāciju:






  a) | dažādus ražošanas posmus (ietverot antigēnu ražošanas un attīrīšanas procedūras), kam pievieno procesa plūsmkarti, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz ražošanas procedūras atkārtojamību un blakusparādību risku gatavajā produktā, piemēram, mikrobioloģiskā piesārņojuma risku; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

dažādus ražošanas posmus (ietverot antigēnu ražošanas un attīrīšanas procedūras), kam pievieno procesa plūsmkarti, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz ražošanas procedūras atkārtojamību un blakusparādību risku gatavajā produktā, piemēram, mikrobioloģiskā piesārņojuma risku;

| b) | nepārtrauktās ražošanas gadījumā – pilnīgus datus par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu visu gatavā produkta partiju homogēnumu un viendabību. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju, un par ierosināto(-ajiem) komerciālo partiju izmēru(-iem); |
| --- | --- |

b)

nepārtrauktās ražošanas gadījumā – pilnīgus datus par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu visu gatavā produkta partiju homogēnumu un viendabību. Sniedz informāciju par to, kā nosaka partiju, un par ierosināto(-ajiem) komerciālo partiju izmēru(-iem);

| c) | visu to vielu sarakstu, kas izmantotas atbilstošos posmos, tostarp arī tādas, kuras nav iespējams reģenerēt ražošanas gaitā; |
| --- | --- |

c)

visu to vielu sarakstu, kas izmantotas atbilstošos posmos, tostarp arī tādas, kuras nav iespējams reģenerēt ražošanas gaitā;

| d) | ziņas attiecībā uz samaisīšanu, sniedzot kvantitatīvus datus par visām izmantotajām vielām, iekļaujot reprezentatīvas produkcijas partijas piemēru; |
| --- | --- |

d)

ziņas attiecībā uz samaisīšanu, sniedzot kvantitatīvus datus par visām izmantotajām vielām, iekļaujot reprezentatīvas produkcijas partijas piemēru;

| e) | ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas; |
| --- | --- |

e)

ražošanas gaitā veikto kontroļu sarakstu, norādot arī ražošanas posmu, kurā tās veiktas;

| f) | attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz steriliem produktiem, ja izmantoti farmakopejās nenoteikti standarta sterilizēšanas nosacījumi, – datus par izmantoto sterilizēšanas procesu un/vai aseptikas procedūrām.

| 3) | Apraksta un dokumentē visu ražošanas procesā izmantoto kontroles metožu validāciju un iesniedz tās rezultātus, ja vien nav pamatots citādi. Pierāda ražošanas procesa galveno posmu validāciju un visa ražošanas procesa validāciju, iesniedzot rezultātus par trīs secīgām partijām, kas saražotas, izmantojot aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

3)

III.b.2.C.   Izejvielu ražošana un kontrole

| 1) | Šajā daļā “izejvielas” nozīmē visas sastāvdaļas, ko izmanto imunoloģisku veterināro zāļu ražošanā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Komerciāli pieejamas lietošanai gatavas adjuvantu sistēmas, kas apzīmētas ar zīmolvārdu, kā arī kultivēšanas barotnes, ko izmanto aktīvās vielas ražošanai un kas sastāv no vairākiem komponentiem, uzskata par vienu izejvielu. Tomēr kvalitatīvo un kvantitatīvo sastāvu norāda tiktāl, ciktāl iestādes šo informāciju uzskata par attiecināmu uz gatavā produkta kvalitāti un iespējamu risku. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja minēto kultivēšanas barotņu vai adjuvantu sistēmu sagatavošanā izmanto dzīvnieku izcelsmes materiālus, norāda izmantotās dzīvnieku sugas un audus, kā arī pierāda atbilstību attiecīgajām monogrāfijām, tostarp Eiropas farmakopejas vispārīgajām monogrāfijām un vispārīgajām nodaļām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentāciju, kas apliecina, ka izejvielas, tostarp sējmateriāli, šūnu uzsējumi, seruma partijas un citi dzīvnieku izcelsmes materiāli, kas attiecas uz TSE pārnešanu, un veterināro zāļu ražošana atbilst Norādījumiem dzīvnieku sūkļveida encefalopātijas ierosinātāju izplatīšanas riska samazināšanai ar cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm, kā arī attiecīgās Eiropas farmakopejas monogrāfijas prasībām. Lai pierādītu atbilstību, var izmantot Eiropas Zāļu kvalitātes un veselības aprūpes direktorāta izsniegtos atbilstības sertifikātus ar atsauci uz attiecīgo Eiropas farmakopejas monogrāfiju. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Dokumentācijā iekļauj specifikācijas, informāciju par testiem, kas veicami attiecībā uz visu izejvielu partiju kvalitātes kontroli, un rezultātus par visu izmantoto komponentu partiju, un to iesniedz saskaņā ar šīs daļas prasībām. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Lai pierādītu atbilstību noteiktajai specifikācijai, iesniedz izejvielu analīzes sertifikātus. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Krāsvielas visos gadījumos atbilst Direktīvas 2009/35/EK prasībām. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Antibiotiku izmantošana ražošanas laikā un konservantu iekļaušana gatavā produkta sastāvā ir jāpamato, un tai jāatbilst Eiropas Farmakopejai. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Par jaunām palīgvielām, t. i., palīgvielu(-ām), ko Savienībā veterinārajās zālēs izmanto pirmo reizi, vai ja zāļu lietošanas veids ir jauns, sniedz sīku informāciju par palīgvielu ražošanu, raksturojumu un kontroli, sniedzot savstarpējas norādes uz drošuma datiem, kas iegūti gan klīniskajā, gan preklīniskajā izpētē. Attiecībā uz krāsvielām par pietiekamām uzskata II.2.C2. daļas 3. un 4. punktā minētās atbilstības deklarācijas. |
| --- | --- |

9)

III.b.2.C1.   Farmakopejās norādītās izejvielas

| 1) | Eiropas farmakopejas monogrāfijas ir piemērojamas visām izejvielām, kas tajā minētas, ja vien netiek sniegts pienācīgs pamatojums. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Attiecībā uz citām vielām katra dalībvalsts var pieprasīt savas farmakopejas ievērošanu saistībā ar tās teritorijā ražotiem produktiem. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Analīzes metožu aprakstu var aizstāt ar sīku atsauci uz attiecīgo farmakopeju. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tirdzniecības atļaujas pieteikumā norāda regulāros testus, ko veic katrai izejvielu partijai. Ja izmanto citus testus, kas nav minēti farmakopejā, iesniedz pierādījumus, ka izejvielas atbilst attiecīgās farmakopejas kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Gadījumā, kad specifikācija vai citi noteikumi, kas ierakstīti Eiropas farmakopejā vai dalībvalsts farmakopejā, varētu nebūt pietiekami, lai nodrošinātu vielas kvalitāti, kompetentās iestādes var pieprasīt no tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniedzēja piemērotākas specifikācijas. Par varbūtējo nepilnību tiek informētas iestādes, kas ir atbildīgas par attiecīgo farmakopeju. |
| --- | --- |

5)

III.b.2.C2.   Izejvielas, kas nav uzskaitītas farmakopejā

III.b.2.C2.1.   Bioloģiskas izcelsmes izejvielas

| 1) | Aprakstu sniedz monogrāfijas veidā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vakcīnas ražošanu, kad vien iespējams, balsta uz sējmateriālu sēriju sistēmu un uz izveidotajiem šūnu uzsējumiem. Tādu imunoloģisko veterināro zāļu ražošanai, kas sastāv no seruma, norāda ieguvē izmantotā dzīvnieka vispārējo veselības stāvokli un imunoloģisko stāvokli, un izmanto noteiktus izejvielu kopumus. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Apraksta un dokumentē izejvielu izcelsmi, ieskaitot ģeogrāfisko reģionu, un vēsturi. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Attiecībā uz gēnu inženierijas izejvielām šajā informācijā iekļauj tādas ziņas kā izejas šūnu vai celmu apraksts, vektora uzbūves apraksts (nosaukums, izcelsme, replikona funkcija, aktivatora paātrinātājs un citi regulējošie elementi), efektīvi iekļauta DNS vai RNS sekvences kontrole, plazmīdu vektora oligonukleotīdās sekvences šūnās, kotransfekcijā izmantotās plazmīdas, pievienotie vai izņemtie gēni, gatavās struktūras un izdalīto gēnu bioloģiskās īpašības, pavairojumu skaits un ģenētiskā stabilitāte. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ja veterinārās zāles satur ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) vai sastāv no tiem, pieteikuma daļai, kas attiecas uz kvalitāti, pievieno dokumentus, kas prasīti saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Sējmateriālus, tostarp šūnu uzsējumus un izejmateriāla serumu antiseruma pagatavošanai, testē, lai noteiktu identitāti, un pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju neesību atbilstoši Eiropas farmakopejai. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Sniedz informāciju par visām bioloģiskas izcelsmes vielām, ko izmanto katrā ražošanas procesa posmā. Šī informācija ietver šādas ziņas:






  a) | sīkas ziņas par materiālu avotu; |
| --- | --- | --- |

7)

a)

sīkas ziņas par materiālu avotu;

| b) | sīkas ziņas par jebkādu veikto apstrādi, attīrīšanu un inaktivāciju kopā ar datiem par šo procesu validēšanu un ražošanas gaitā veikto kontroli; |
| --- | --- |

b)

sīkas ziņas par jebkādu veikto apstrādi, attīrīšanu un inaktivāciju kopā ar datiem par šo procesu validēšanu un ražošanas gaitā veikto kontroli;

| c) | sīkas ziņas par jebkādiem piesārņojuma testiem, ko veic katrai vielas partijai. |
| --- | --- |

c)

sīkas ziņas par jebkādiem piesārņojuma testiem, ko veic katrai vielas partijai.

| 8) | Ja ir atklāta svešas izcelsmes ierosinātāju klātbūtne vai ir aizdomas par to, attiecīgo materiālu utilizē vai apstrādā, lai mazinātu klātbūtnes risku validētā apstrādē. Ja pēc apstrādes tiek konstatēta klātbūtne vai ir aizdomas par to, attiecīgo materiālu izmanto tikai tad, ja produkta turpmākā apstrādē tiek nodrošināta šādu patogēnu likvidācija un/vai inaktivācija; šādu svešas izcelsmes ierosinātāju likvidēšanu un/vai inaktivāciju pierāda. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ja izmanto šūnu uzsējumus, atspoguļo to, ka šūnu raksturlielumi palikuši nemainīgi līdz pat augstākajam ražošanā lietotās pasāžas līmenim. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Dzīvām novājinātām vakcīnām apstiprina uzsējuma novājinājuma īpašību stabilitāti. To parasti apstiprina ar virulences reversijas neesību mērķa dzīvnieku sugām, ja vien ar novājināšanu nav saistīta kāda specifiska īpašība (piemēram, ģenētiskais marķieris, termiskā stabilitāte). |
| --- | --- |

10)

| 11) | Pēc pieprasījuma iesniedz bioloģisko izejvielu vai testēšanas procedūrā izmantoto reaģentu paraugus, lai kompetentā iestāde varētu vienoties par pārbaudes testu veikšanu. |
| --- | --- |

11)

III.b.2.C2.2.   Nebioloģiskas izcelsmes izejvielas

Aprakstu sniedz monogrāfijas veidā ar šādām pozīcijām:

| a) | izejvielas nosaukumam, kas atbilst III.b.2.A1. daļas 3. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus; |
| --- | --- |

a)

izejvielas nosaukumam, kas atbilst III.b.2.A1. daļas 3. punkta prasībām, pievieno komerciālos vai zinātniskos sinonīmus;

| b) | izejvielas apraksts, kas izklāstīts līdzīgā veidā, kā to veic Eiropas farmakopejas apraksta punktā; |
| --- | --- |

b)

izejvielas apraksts, kas izklāstīts līdzīgā veidā, kā to veic Eiropas farmakopejas apraksta punktā;

| c) | izejvielas funkcija; |
| --- | --- |

c)

izejvielas funkcija;

| d) | identifikācijas metodes; |
| --- | --- |

d)

identifikācijas metodes;

| e) | norāda jebkādus īpašos piesardzības pasākumus, kas var būt vajadzīgi izejvielas uzglabāšanai, un, vajadzības gadījumā, maksimāli pieļaujamo uzglabāšanas laikposmu. |
| --- | --- |

e)

norāda jebkādus īpašos piesardzības pasākumus, kas var būt vajadzīgi izejvielas uzglabāšanai, un, vajadzības gadījumā, maksimāli pieļaujamo uzglabāšanas laikposmu.

III.b.2.D.   Kontroltesti ražošanas procesa gaitā

| 1) | Dokumentācijā iekļauj ziņas par kontroltestiem, kas veikti produkcijai kādā ražošanas starpposmā, lai nodrošinātu ražošanas procesa un gala produkta atbilstību. Nosaka specifikācijas katram kontroltestam, un apraksta analītiskās metodes. Iesniedz kontroltestu validāciju attiecībā uz parametriem, ko uzskata par svarīgiem ražošanas procesam, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Inaktivētām vai detoksificētām vakcīnām inaktivāciju vai detoksikāciju testē katra ražošanas cikla laikā, cik drīz vien iespējams pēc inaktivācijas vai detoksikācijas procedūras pabeigšanas un pēc neitralizācijas, ja tāda noris, bet pirms nākamā ražošanas posma. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2010/63/ES un Eiropas Konvencijā par izmēģinājumos un citos zinātniskos nolūkos izmantojamo mugurkaulnieku aizsardzību testus veic tā, lai izmantotu minimālu dzīvnieku skaitu un izraisītu mazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Izmanto alternatīvu in vitro testu, ja tas ir pieejams un ja tādējādi var aizstāt vai samazināt dzīvnieku izmantošanu vai mazināt to ciešanas. |
| --- | --- |

3)

III.b.2.E.   Gatavā produkta kontroltesti

| 1) | Attiecībā uz visiem testiem sniedz gatavā produkta analīzes metožu aprakstu, kas ir pietiekami detalizēts, lai varētu veikt kvalitātes novērtējumu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja, pastāvot atbilstīgām monogrāfijām, izmanto citas testēšanas procedūras un robežlielumus, nevis tos, kas ierakstīti Eiropas farmakopejas monogrāfijās vai – ja tādu nav – dalībvalsts farmakopejā, sniedz pierādījumus par to, ka gatavais produkts, ja to testētu saskaņā ar šīm monogrāfijām, atbilstu šādas farmakopejas kvalitātes prasībām attiecībā uz konkrēto zāļu formu. Tirdzniecības atļaujas pieteikumā uzskaita tos testus, ko veic katras gatavā produkta partijas reprezentatīviem paraugiem. Attiecīgā gadījumā norāda to testu biežumu, kurus veic visai vakcīnu gala produkcijai, nevis partijai vai partijām, kas izgatavotas no tās. Norāda un pamato zāļu izlaišanas ierobežojumus. Iesniedz gatavajam produktam veikto kontroltestu validāciju. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sniedz informāciju par references materiāla noteikšanu un aizstāšanu. Ja ir izmantots vairāk nekā viens references standarts, iesniedz kvalifikācijas vēsturi, aprakstot, kā tika uzturēta attiecība starp dažādajiem standartiem. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Izmanto Eiropas farmakopejas ķīmisko un bioloģisko references materiālu, ja tas ir pieejams. Ja izmanto citus references preparātus un standartus, tos nosaka un sīki apraksta. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2010/63/ES un Eiropas Konvencijā par izmēģinājumos un citos zinātniskos nolūkos izmantojamo mugurkaulnieku aizsardzību testus veic tā, lai izmantotu minimālu dzīvnieku skaitu un izraisītu mazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Izmanto alternatīvu in vitro testu, ja tas ir pieejams un ja tādējādi var aizstāt vai samazināt dzīvnieku izmantošanu vai mazināt to ciešanas. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Gatavā produkta vispārīgās īpašības
  Vispārējo iezīmju testi, kad vien piemērojams, attiecas uz izskatu un uz fizikāliem vai ķīmiskiem testiem, piemēram, vadītspēju, pH, viskozitāti utt. Par katru no šīm iezīmēm pieteikuma iesniedzējs nosaka specifikācijas ar pienācīgām pielaides robežām. |
| --- | --- |

6)

Vispārējo iezīmju testi, kad vien piemērojams, attiecas uz izskatu un uz fizikāliem vai ķīmiskiem testiem, piemēram, vadītspēju, pH, viskozitāti utt. Par katru no šīm iezīmēm pieteikuma iesniedzējs nosaka specifikācijas ar pienācīgām pielaides robežām.

| 7) | Aktīvās(-o) vielas(-u) identificēšana
  Vajadzības gadījumā veic īpašu identifikācijas testu. Attiecīgā gadījumā identifikācijas testu var apvienot ar partijas titru vai potences testu. |
| --- | --- |

7)

Vajadzības gadījumā veic īpašu identifikācijas testu. Attiecīgā gadījumā identifikācijas testu var apvienot ar partijas titru vai potences testu.

| 8) | Partijas titrs vai potence
  Aktīvās vielas daudzuma noteikšanu veic katrai sērijai, lai norādītu, ka katra sērija saturēs atbilstošu potenci vai titru drošuma un iedarbības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

8)

Aktīvās vielas daudzuma noteikšanu veic katrai sērijai, lai norādītu, ka katra sērija saturēs atbilstošu potenci vai titru drošuma un iedarbības nodrošināšanai.

| 9) | Adjuvantu identificēšana un analīze
  Verificē adjuvanta un tā sastāvdaļu daudzumu un veidu gatavajā produktā, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

9)

Verificē adjuvanta un tā sastāvdaļu daudzumu un veidu gatavajā produktā, ja vien nav pamatots citādi.

| 10) | Tādu komponentu identificēšana un analīze, kas ir palīgvielas
  Ciktāl nepieciešams, vismaz veic palīgvielu(-as) identifikācijas testus.
  Obligāti jāveic augšējās un apakšējās robežas tests attiecībā uz konservantiem. Augšējās robežas tests ir obligāts attiecībā uz jebkādu citu palīgvielas sastāvdaļu, kas varētu izraisīt blakusparādības. |
| --- | --- |

10)

Ciktāl nepieciešams, vismaz veic palīgvielu(-as) identifikācijas testus.

Obligāti jāveic augšējās un apakšējās robežas tests attiecībā uz konservantiem. Augšējās robežas tests ir obligāts attiecībā uz jebkādu citu palīgvielas sastāvdaļu, kas varētu izraisīt blakusparādības.

| 11) | Sterilitātes un tīrības tests
  Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un – attiecīgā gadījumā – bakteriāla endotoksīna) neesību parenterāli ievadītos produktos atbilstoši Eiropas farmakopejai. Attiecībā uz nešķidriem produktiem, ko neievada parenterāli, pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemama var būt atbilstība maksimālai mikrobioloģiskā piesārņojuma robežvērtībai stabilitātes testa vietā.
  Veic attiecīgus testus, lai pārliecinātos par to, ka nav piesārņojuma ar svešas izcelsmes ierosinātājiem vai citām vielām, atbilstīgi imunoloģisko veterināro zāļu īpašībām, ražošanas metodei un apstākļiem. Lai pierādītu svešas izcelsmes ierosinātāju neesību, kā aprakstīts Eiropas farmakopejā, izmanto uz risku balstītu pieeju. |
| --- | --- |

11)

Pierāda svešas izcelsmes ierosinātāju (baktēriju, mikoplazmas, sēnīšu un – attiecīgā gadījumā – bakteriāla endotoksīna) neesību parenterāli ievadītos produktos atbilstoši Eiropas farmakopejai. Attiecībā uz nešķidriem produktiem, ko neievada parenterāli, pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemama var būt atbilstība maksimālai mikrobioloģiskā piesārņojuma robežvērtībai stabilitātes testa vietā.

Veic attiecīgus testus, lai pārliecinātos par to, ka nav piesārņojuma ar svešas izcelsmes ierosinātājiem vai citām vielām, atbilstīgi imunoloģisko veterināro zāļu īpašībām, ražošanas metodei un apstākļiem. Lai pierādītu svešas izcelsmes ierosinātāju neesību, kā aprakstīts Eiropas farmakopejā, izmanto uz risku balstītu pieeju.

| 12) | Atlikuma mitrums
  Katru liofilizēta produkta sēriju testē attiecībā uz atlikuma mitrumu. |
| --- | --- |

12)

Katru liofilizēta produkta sēriju testē attiecībā uz atlikuma mitrumu.

| 13) | Iepildes tilpums
  Veic atbilstošus testus, lai pierādītu pareizo iepildes tilpumu. |
| --- | --- |

13)

Veic atbilstošus testus, lai pierādītu pareizo iepildes tilpumu.

III.b.2.F.   Visu partiju atbilstība

Lai nodrošinātu to, ka produkta kvalitāte ir nemainīga visām partijām, un lai pierādītu atbilstību specifikācijām, sniedz pilnīgu protokolu par trīs pēc kārtas ražotām partijām, kas ir reprezentatīvas attiecībā uz rutīnveida ražošanu, norādot visu ražošanas gaitā un gatavajam produktam veikto testu rezultātus. No kombinētiem produktiem iegūtos atbilstības datus var izmantot attiecībā uz atvasinātiem produktiem, kas satur vienu vai vairākas tādas pašas sastāvdaļas.

III.b.2.G.   Stabilitātes testi

| 1) | Stabilitātes testi attiecas uz aktīvās vielas un gatavā produkta, tostarp – attiecīgā gadījumā – šķīdinātāja(-u), stabilitāti. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Iesniedz aprakstu par testiem, kas veikti, lai atbalstītu glabāšanas laiku, ieteiktajiem uzglabāšanas nosacījumiem un specifikācijām glabāšanas laika beigās, kā ierosināts attiecībā uz aktīvo vielu un gatavo produktu. Šie testi vienmēr ir reāllaika pētījumi.
  Ja starpproduktus, kas iegūti dažādos ražošanas procesa posmos, uzglabā, paredzētos uzglabāšanas apstākļus un ilgumu pienācīgi pamato, balstoties uz pieejamiem stabilitātes datiem. |
| --- | --- |

2)

Ja starpproduktus, kas iegūti dažādos ražošanas procesa posmos, uzglabā, paredzētos uzglabāšanas apstākļus un ilgumu pienācīgi pamato, balstoties uz pieejamiem stabilitātes datiem.

| 3) | Stabilitātes testus gatavajam produktam veic ar ne mazāk kā trīs reprezentatīvām partijām, kas saražotas saskaņā ar aprakstīto ražošanas procesu, un ar produktiem, ko uzglabā gala tarā; minētie testi ietver bioloģiskās un fizikāli ķīmiskās stabilitātes testus, ko veic ar regulāriem intervāliem attiecībā uz gatavo produktu līdz trīs mēnešiem pēc norādītā glabāšanas laika beigām. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Slēdzienos iekļauj analīžu rezultātus, kas pamato ierosināto glabāšanas laiku visos ierosinātajos uzglabāšanas apstākļos. Stabilitātes pētījumā iegūtos rezultātus ņem vērā, nosakot atbilstošas formulēšanas un izlaišanas specifikācijas, lai nodrošinātu produkta atbilstību norādītajam glabāšanas laikam. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Attiecībā uz produktiem, ko ievada ar barību, ja nepieciešams, sniedz informāciju arī par produkta glabāšanas laiku dažādās piemaisīšanas fāzēs, ja piemaisīšanu veic saskaņā ar ieteiktajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja pirms ievadīšanas nepieciešams gatavo produktu sagatavot lietošanai vai ja gatavo produktu iemaisa dzeramajā ūdenī, nepieciešamas sīkas ziņas par atbilstoši norādījumiem lietošanai sagatavotā produkta ieteicamo glabāšanas laiku. Iesniedz datus, kas pamato ieteikto glabāšanas laiku lietošanai sagatavotajam produktam. |
| --- | --- |

6)

| 7) | No kombinētiem produktiem iegūtos stabilitātes datus, ja tas ir pienācīgi pamatots, var izmantot attiecībā uz atvasinātiem produktiem, kas satur vienu vai vairākas vienas un tās pašas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Vairāku devu trauku gadījumā attiecīgā situācijā sniedz stabilitātes datu, lai pamatotu produkta glabāšanas laiku pēc tā pirmās atvēršanas reizes, un nosaka izmantošanas glabāšanas laikā specifikāciju. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Pierāda jebkuras konservantu sistēmas efektivitāti. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Var pietikt ar informāciju par konservantu iedarbību citās līdzīgās tā paša ražotāja imunoloģiskajās veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Ja aktīvās vielas tiek uzglabātas, nosaka paredzētos uzglabāšanas nosacījumus un ilgumu, pamatojoties uz stabilitātes datiem. Šādus datus var iegūt, vai nu testējot pašas aktīvās vielas, vai veicot attiecīgu gatavā produkta testēšanu. |
| --- | --- |

11)

III.b.2.H.   Cita informācija

Dokumentācijā var iekļaut šajā iedaļā neietvertu informāciju par imunoloģisko veterināro zāļu kvalitāti.

III.b.3.   
  3. daļa. Drošības dokumentācija (drošuma un atliekvielu noteikšanas
  testi)

III.b.3.A.   Vispārīgās prasības

| 1) | Drošības dokumentācija ir pietiekama, lai varētu novērtēt:






  a) | imunoloģisko veterināro zāļu drošumu, kad tās ievada mērķsugām, un jebkādu nevēlamu ietekmi, kas var rasties ierosinātajos lietošanas apstākļos; minēto nevēlamo ietekmi novērtē attiecībā pret potenciālajiem produkta sniegtajiem ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

imunoloģisko veterināro zāļu drošumu, kad tās ievada mērķsugām, un jebkādu nevēlamu ietekmi, kas var rasties ierosinātajos lietošanas apstākļos; minēto nevēlamo ietekmi novērtē attiecībā pret potenciālajiem produkta sniegtajiem ieguvumiem;

| b) | veterināro zāļu vai no apstrādātiem dzīvniekiem iegūtos pārtikas produktos esošas vielas iespējamo kaitīgo ietekmi cilvēkam; |
| --- | --- |

b)

veterināro zāļu vai no apstrādātiem dzīvniekiem iegūtos pārtikas produktos esošas vielas iespējamo kaitīgo ietekmi cilvēkam;

| c) | potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam; |
| --- | --- |

c)

potenciālos riskus, kas var rasties, ja cilvēks ir pakļauts veterināro zāļu iedarbībai, piemēram, tā lietošanas laikā dzīvniekam;

| d) | potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas. |
| --- | --- |

d)

potenciālo apdraudējumu videi, kas izriet no veterināro zāļu lietošanas.

| 2) | Preklīniskos pētījumus veic atbilstoši labas laboratorijas prakses (LLP) prasībām.
  Pētījumi, kas neatbilst LLP, var būt pieņemami attiecībā uz nemērķa sugu pētījumiem, kā arī pētījumiem, kuros pienācīgi kontrolētos apstākļos izvērtē vakcīnu celmu imunoloģiskās, bioloģiskās vai ģenētiskās īpašības. Citas novirzes pamato. |
| --- | --- |

2)

Pētījumi, kas neatbilst LLP, var būt pieņemami attiecībā uz nemērķa sugu pētījumiem, kā arī pētījumiem, kuros pienācīgi kontrolētos apstākļos izvērtē vakcīnu celmu imunoloģiskās, bioloģiskās vai ģenētiskās īpašības. Citas novirzes pamato.

| 3) | Visus drošuma izmēģinājumus veic saskaņā ar pilnībā noteiktu sīki izklāstītu izmēģinājuma protokolu, ko reģistrē rakstiski pirms izmēģinājuma sākšanas. Izmēģinājuma dzīvnieku labturības nolūkos tie ir pakļauti veterinārajai uzraudzībai, un to pilnībā ievēro, sagatavojot jebkādu izmēģinājuma protokolu un veicot izmēģinājumu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Attiecībā uz drošuma izmēģinājumu organizēšanu, veikšanu, datu vākšanu, dokumentēšanu un verificēšanu ir vajadzīgas iepriekš iedibinātas, sistemātiskas rakstveida procedūras. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Klīniskos izmēģinājumus (lauka izmēģinājumus) veic atbilstoši noteiktiem labas klīniskās prakses (LKP) principiem. Novirzes pamato. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Drošuma pētījumi atbilst attiecīgajām Eiropas farmakopejas prasībām. Novirzes pamato. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Drošuma pētījumus veic ar mērķsugu. Izmantojamo zāļu deva ir tāds daudzums, ko iesaka lietošanai, un drošuma testēšanā izmantoto partiju ņem no partijas vai partijām, kas saražotas saskaņā ar ražošanas procesu, kurš aprakstīts pieteikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Laboratorijas testiem, kas aprakstīti B.1., B.2. un B.3. iedaļā, veterināro zāļu deva satur maksimālo titru, antigēnu saturu vai potenci. Nepieciešamības gadījumā antigēnu koncentrāciju var pielāgot, lai iegūtu vajadzīgo devu. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Imunoloģisko veterināro zāļu drošumu pierāda par katru to mērķa dzīvnieku sugas kategoriju, kurām tās ieteikts lietot, ar katru ieteikto ievadīšanas veidu un metodi un izmantojot piedāvāto ievadīšanas grafiku. Zinātniski pamatotos gadījumos var izmantot sliktākā gadījuma scenāriju attiecībā uz ievadīšanas veidu un metodi. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Ja imunoloģiskas veterinārās zāles sastāv no dzīviem organismiem, īpašas prasības ir ietvertas B.6. daļā. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Datus un dokumentus, kas papildina tirdzniecības atļaujas pieteikumu, iesniedz saskaņā ar III.b.4.B daļas 4. punktā un III.b.4.C daļas 3. punktā izklāstītajām prasībām attiecībā uz preklīniskiem pētījumiem un klīniskajiem izmēģinājumiem.. |
| --- | --- |

11)

III.b.3.B.   Preklīniskie pētījumi

| 1) | Vienas devas ievadīšanas drošums
  Imunoloģiskās veterinārās zāles ievada ieteiktās devas apjomā un ar katru no ieteiktajiem ievadīšanas veidiem un metodēm visu to sugu un kategoriju dzīvniekiem (piemēram, minimālais vecums, grūsni dzīvnieki, ja piemērojams), kuriem tās paredzēts lietot.
  Dzīvniekus novērtē un pārbauda katru dienu, lai konstatētu, vai tiem neparādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes, līdz brīdim, kad reakcijas vairs nav gaidāmas, bet visos gadījumos vismaz 14 dienas pēc zāļu ievadīšanas. Attiecīgā gadījumā šajā izpētē ietilpst rūpīgi veikta pēckaušanas makroskopiska un mikroskopiska apskate injicēšanas vietā. Reģistrē citus objektīvus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi.
  Šis pētījums var būt daļa no atkārtotas devas pētījuma, kas jāveic saskaņā ar 3. punktu, vai arī to var neveikt, ja pārdozēšanas pētījuma, kas jāveic saskaņā ar 2. punktu, rezultāti nenorāda nekādas būtiskas sistēmisku vai lokālu reakciju pazīmes. Ja minēto pētījumu neveic, sistēmiskās vai lokālās reakcijas, kas novērotas pārdozēšanas pētījumā, izmanto par pamatu, lai raksturotu produkta drošumu zāļu aprakstā. |
| --- | --- |

1)

Imunoloģiskās veterinārās zāles ievada ieteiktās devas apjomā un ar katru no ieteiktajiem ievadīšanas veidiem un metodēm visu to sugu un kategoriju dzīvniekiem (piemēram, minimālais vecums, grūsni dzīvnieki, ja piemērojams), kuriem tās paredzēts lietot.

Dzīvniekus novērtē un pārbauda katru dienu, lai konstatētu, vai tiem neparādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes, līdz brīdim, kad reakcijas vairs nav gaidāmas, bet visos gadījumos vismaz 14 dienas pēc zāļu ievadīšanas. Attiecīgā gadījumā šajā izpētē ietilpst rūpīgi veikta pēckaušanas makroskopiska un mikroskopiska apskate injicēšanas vietā. Reģistrē citus objektīvus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi.

Šis pētījums var būt daļa no atkārtotas devas pētījuma, kas jāveic saskaņā ar 3. punktu, vai arī to var neveikt, ja pārdozēšanas pētījuma, kas jāveic saskaņā ar 2. punktu, rezultāti nenorāda nekādas būtiskas sistēmisku vai lokālu reakciju pazīmes. Ja minēto pētījumu neveic, sistēmiskās vai lokālās reakcijas, kas novērotas pārdozēšanas pētījumā, izmanto par pamatu, lai raksturotu produkta drošumu zāļu aprakstā.

| 2) | Vienas pārsniegtas devas ievadīšanas drošums
  Tikai imunoloģiskām veterinārajām zālēm, kuras sastāv no dzīviem organismiem, ir nepieciešams pārbaudīt pārdozēšanu.
  Imunoloģisku veterināro zāļu pārsniegtu devu, kas sastāv no desmit devām, piemēro katrā no ieteiktajiem ievadīšanas veidiem un metodēm dzīvniekiem no visjūtīgākajām mērķsugas kategorijām, ja vien nav pamatota visiejūtīgākā veida izvēle no vairākiem citiem veidiem. Ja imunoloģiskās veterinārās zāles ievada injekcijas veidā, devas un ievadīšanas veidu(-us) un metodi(-es) izvēlas, ņemot vērā maksimālo daudzumu, ko var ievadīt jebkurā vienā injicēšanas vietā.
  Dzīvniekus novēro un apskata katru dienu vismaz 14 dienu pēc lietošanas attiecībā uz to, vai tiem parādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes. Reģistrē citus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi.
  Attiecīgā gadījumā šajā izpētē ietilpst rūpīgi veikta pēckaušanas makroskopiska un mikroskopiska apskate injicēšanas vietā, ja tā nav veikta saskaņā ar 1. punktu. |
| --- | --- |

2)

Tikai imunoloģiskām veterinārajām zālēm, kuras sastāv no dzīviem organismiem, ir nepieciešams pārbaudīt pārdozēšanu.

Imunoloģisku veterināro zāļu pārsniegtu devu, kas sastāv no desmit devām, piemēro katrā no ieteiktajiem ievadīšanas veidiem un metodēm dzīvniekiem no visjūtīgākajām mērķsugas kategorijām, ja vien nav pamatota visiejūtīgākā veida izvēle no vairākiem citiem veidiem. Ja imunoloģiskās veterinārās zāles ievada injekcijas veidā, devas un ievadīšanas veidu(-us) un metodi(-es) izvēlas, ņemot vērā maksimālo daudzumu, ko var ievadīt jebkurā vienā injicēšanas vietā.

Dzīvniekus novēro un apskata katru dienu vismaz 14 dienu pēc lietošanas attiecībā uz to, vai tiem parādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes. Reģistrē citus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi.

Attiecīgā gadījumā šajā izpētē ietilpst rūpīgi veikta pēckaušanas makroskopiska un mikroskopiska apskate injicēšanas vietā, ja tā nav veikta saskaņā ar 1. punktu.

| 3) | Devas atkārtotas ievadīšanas drošums
  Ja imunoloģiskās veterinārās zāles ir jāievada vairāk nekā vienu reizi kā daļa no pamata vakcinācijas sistēmas, ir jāveic pētījums par vienas devas atkārtotu ievadīšanu, lai atklātu jebkādas blakusparādības, ko izraisa šāda lietošana.
  Šo testu veic visjūtīgākajām mērķsugas kategorijām (piemēram, noteiktām šķirnēm, vecuma grupām), izmantojot katru ieteikto ievadīšanas veidu un metodi.
  Nepārsniedz maksimālo ieteikto ievadīšanas reižu skaitu; attiecībā uz vakcīnām šajā ziņā ņem vērā ievadīšanas reižu skaitu primārajai vakcinācijai un pirmajai revakcinācijai.
  Intervāls starp ievadīšanas reizēm var būt īsāks, nekā norādīts zāļu aprakstā. Izvēlēto intervālu pamato attiecībā uz ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem.
  Dzīvniekus novēro un apskata katru dienu vismaz 14 dienu pēc pēdējās lietošanas attiecībā uz to, vai tiem parādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes. Reģistrē citus objektīvus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi. |
| --- | --- |

3)

Ja imunoloģiskās veterinārās zāles ir jāievada vairāk nekā vienu reizi kā daļa no pamata vakcinācijas sistēmas, ir jāveic pētījums par vienas devas atkārtotu ievadīšanu, lai atklātu jebkādas blakusparādības, ko izraisa šāda lietošana.

Šo testu veic visjūtīgākajām mērķsugas kategorijām (piemēram, noteiktām šķirnēm, vecuma grupām), izmantojot katru ieteikto ievadīšanas veidu un metodi.

Nepārsniedz maksimālo ieteikto ievadīšanas reižu skaitu; attiecībā uz vakcīnām šajā ziņā ņem vērā ievadīšanas reižu skaitu primārajai vakcinācijai un pirmajai revakcinācijai.

Intervāls starp ievadīšanas reizēm var būt īsāks, nekā norādīts zāļu aprakstā. Izvēlēto intervālu pamato attiecībā uz ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem.

Dzīvniekus novēro un apskata katru dienu vismaz 14 dienu pēc pēdējās lietošanas attiecībā uz to, vai tiem parādās sistēmiskas un lokālas reakcijas pazīmes. Reģistrē citus objektīvus kritērijus, tādus kā rektālā temperatūra un kopējās vērtības mērījumi.

| 4) | Reproduktīvo funkciju un spēju pārbaude
  Reproduktīvo funkciju un spēju pārbaudi apsver, ja imunoloģiskās veterinārās zāles ir paredzētas lietošanai vai tās var lietot grūsniem dzīvniekiem vai dējējputniem un ja dati liecina, ka izejvielas, no kurām produkts iegūts, var būt potenciāls riska faktors.
  Reproduktīvo funkciju vīriešu dzimtas dzīvniekiem un tādiem sieviešu dzimtas dzīvniekiem, kas nav grūsni, pēta ar ieteikto devu un ar visiejūtīgāko ievadīšanas veidu un metodi.
  Attiecībā uz imunoloģiskām veterinārām zālēm, ko ieteicams lietot grūsniem dzīvniekiem, reproduktīvo funkciju un spēju pārbaudē aplūko ievadīšanas drošumu visā grūsnības periodā vai īpašā grūsnības periodā, ņemot vērā paredzēto produkta lietojumu.
  Novērošanas periodu paildzina līdz atnešanās brīdim, lai izpētītu kaitīgo ietekmi uz pēcnācējiem, tostarp teratogēno toksiskumu un abortu izraisošo ietekmi.
  Šie pētījumi var veidot daļu no 1., 2., un 3. punktā aprakstītajiem drošuma pētījumiem vai daļu no III.b.3.C iedaļā paredzētajiem lauka izmēģinājumiem. |
| --- | --- |

4)

Reproduktīvo funkciju un spēju pārbaudi apsver, ja imunoloģiskās veterinārās zāles ir paredzētas lietošanai vai tās var lietot grūsniem dzīvniekiem vai dējējputniem un ja dati liecina, ka izejvielas, no kurām produkts iegūts, var būt potenciāls riska faktors.

Reproduktīvo funkciju vīriešu dzimtas dzīvniekiem un tādiem sieviešu dzimtas dzīvniekiem, kas nav grūsni, pēta ar ieteikto devu un ar visiejūtīgāko ievadīšanas veidu un metodi.

Attiecībā uz imunoloģiskām veterinārām zālēm, ko ieteicams lietot grūsniem dzīvniekiem, reproduktīvo funkciju un spēju pārbaudē aplūko ievadīšanas drošumu visā grūsnības periodā vai īpašā grūsnības periodā, ņemot vērā paredzēto produkta lietojumu.

Novērošanas periodu paildzina līdz atnešanās brīdim, lai izpētītu kaitīgo ietekmi uz pēcnācējiem, tostarp teratogēno toksiskumu un abortu izraisošo ietekmi.

Šie pētījumi var veidot daļu no 1., 2., un 3. punktā aprakstītajiem drošuma pētījumiem vai daļu no III.b.3.C iedaļā paredzētajiem lauka izmēģinājumiem.

| 5) | Imunoloģisko funkciju pārbaude
  Ja imunoloģiskām veterinārajām zālēm varētu būt kaitīga ietekme uz vakcinētā dzīvnieka vai to pēcnācēju imūnreakciju, veic attiecīgus testus, pārbaudot imunoloģiskās funkcijas. |
| --- | --- |

5)

Ja imunoloģiskām veterinārajām zālēm varētu būt kaitīga ietekme uz vakcinētā dzīvnieka vai to pēcnācēju imūnreakciju, veic attiecīgus testus, pārbaudot imunoloģiskās funkcijas.

| 6) | Īpašas prasības attiecībā uz dzīvām vakcīnām |
| --- | --- |

6)

1)   Vakcīnas celma izplatīšanās

Izpēta vakcīnas celma izplatīšanos no vakcinētiem uz nevakcinētiem mērķa dzīvniekiem, izmantojot ieteikto ievadīšanas veidu, kas visdrīzāk varētu izraisīt izplatīšanos. Turklāt var būt nepieciešams izpētīt izplatīšanos uz sugām, kas nav mērķsugu dzīvnieki un kas varētu būt visjūtīgākās attiecībā pret dzīvu vakcīnas celmu. Iesniedz novērtējumu par to gadījumu skaitu, kad varētu notikt pārnešana no dzīvnieka uz dzīvnieku normālos lietošanas apstākļos, un izklāsta iespējamās sekas.

2)   Izplatīšanās vakcinētajā dzīvniekā

Attiecīgi pārbauda izkārnījumus, urīnu, pienu, olas, deguna un citus izdalījumus attiecībā uz organismiem tajos. Turklāt var būt nepieciešams veikt pētījumus attiecībā uz vakcīnas celma izplatīšanos ķermenī, īpašu uzmanību pievēršot ķermeņa vietām, kas disponētas organisma replikācijai. Ja attiecībā uz zoonozēm Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/99/EK nozīmē dzīvās vakcīnas lieto produktīvajiem dzīvniekiem, šajos pētījumos īpaši ņem vērā organisma noturību injicēšanas vietā.

3)   Virulences palielināšanās

Virulences palielināšanos vai reversiju pēta ar celma kultūru. Ja celma kultūra nav pieejama pietiekamā daudzumā, pārbauda zemāko ražošanā lietotās pasāžas celmu. Citas pasāžas iespējas izmantošanu pamato. Sākotnējo vakcināciju veic, izmantojot ievadīšanas veidu un metodi, kas visdrīzāk varētu izraisīt virulences palielināšanos, kas liecina par virulences reversiju. Sērijas pasāžas veic mērķa dzīvniekiem caur piecām dzīvnieku grupām, ja vien nav pamatojuma veikt vairāk pasāžu vai organisms nepazūd no izmēģinājumu dzīvniekiem ātrāk. Organisma nepietiekamas replikācijas gadījumā veic tik daudz pasāžu, cik iespējams mērķsugā.

4)   Vakcīnas celma bioloģiskās īpašības

Var būt nepieciešami citi testi, lai pēc iespējas precīzāk noteiktu vakcīnas celma raksturīgās bioloģiskās īpašības (piemēram, neirotropismu).

Attiecībā uz vakcīnām, kas satur dzīvu ģenētiski modificētu organismu vai organismus, ja celmā kā strukturāls proteīns ir iekļauts svešs gēns, ņem vērā celma virulences vai tropisma maiņas risku un, ja nepieciešams, veic īpašus testus.

5)   Rekombinēšanās vai celmu genomu pārkārtošanās

Izvērtē rekombinēšanās vai genomu pārkārtošanās iespējamību attiecībā uz laukiem vai citiem celmiem un iztirzā šādu notikumu sekas.

| 7) | Lietotāju drošība
  Šajā iedaļā ietver tādu iztirzājumu par III.b.3.A–III.b.3.B daļā konstatēto ietekmi, kas saista šo ietekmi ar veidu, kādā produkts iedarbojas uz cilvēkiem, un cik lielā mērā tas notiek, lai izstrādātu atbilstošus brīdinājumus lietotājiem un sagatavotu citus riska pārvaldības pasākumus.
  Lietotāju drošību aplūko saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

7)

Šajā iedaļā ietver tādu iztirzājumu par III.b.3.A–III.b.3.B daļā konstatēto ietekmi, kas saista šo ietekmi ar veidu, kādā produkts iedarbojas uz cilvēkiem, un cik lielā mērā tas notiek, lai izstrādātu atbilstošus brīdinājumus lietotājiem un sagatavotu citus riska pārvaldības pasākumus.

Lietotāju drošību aplūko saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem.

| 8) | Mijiedarbība
  Ja zāļu aprakstā ir paziņojums par saderību ar citām veterinārajām zālēm, pārbauda saistības drošumu. Raksturo visas citas zināmās mijiedarbības ar veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

8)

Ja zāļu aprakstā ir paziņojums par saderību ar citām veterinārajām zālēm, pārbauda saistības drošumu. Raksturo visas citas zināmās mijiedarbības ar veterinārajām zālēm.

III.b.3.C.   Klīniskie izmēģinājumi

Ja vien nav pamatots citādi, preklīnisko pētījumu rezultātus papildina ar datiem no klīniskajiem izmēģinājumiem, izmantojot partijas, kas raksturo tirdzniecības atļaujas pieteikumā aprakstīto ražošanas procesu. Gan drošumu, gan iedarbīgumu var izpētīt vienos un tajos pašos klīniskajos izmēģinājumos.

III.b.3.D.   Vidiskā riska novērtējums

| 1) | Vidiskā riska novērtējumu veic, lai novērtētu iespējamo kaitīgo ietekmi uz vidi, kas var rasties, lietojot veterinārās zāles, un noteiktu šādas ietekmes risku. Novērtējumā arī identificē visus piesardzības pasākumus, kas var būt nepieciešami šāda riska mazināšanai. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Šis novērtējums sastāv no diviem posmiem. Novērtējuma pirmo posmu veic vienmēr. Ziņas par novērtējumu sniedz saskaņā ar Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Tajā konstatē iespējamo veterināro zāļu ietekmi uz vidi un ar jebkādu šādu ietekmi saistīto riska līmeni, īpaši ņemot vērā šādus jautājumus:






  a) | dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

dzīvnieku mērķsugas un ierosinātais lietošanas modelis;

| b) | ievadīšanas veids metode, jo īpaši – apjoms, kādā zāles iekļūs tieši vides sistēmā; |
| --- | --- |

b)

ievadīšanas veids metode, jo īpaši – apjoms, kādā zāles iekļūs tieši vides sistēmā;

| c) | produkta, tā aktīvo vielu iespējamā izdalīšanās vai sekrēcija no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē, šādu izdalījumu vai sekrētu saglabāšanās; |
| --- | --- |

c)

produkta, tā aktīvo vielu iespējamā izdalīšanās vai sekrēcija no apstrādāto dzīvnieku organisma vidē, šādu izdalījumu vai sekrētu saglabāšanās;

| d) | neizlietotā produkta vai no tā radušos atkritumu likvidēšana. |
| --- | --- |

d)

neizlietotā produkta vai no tā radušos atkritumu likvidēšana.

| 3) | Ja zāles satur dzīvu vakcīnu celmus, kas var būt zoonotiski, novērtē cilvēkam radīto risku. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ja pirmā posma secinājumi norāda uz iespējamu būtisku produkta ietekmi uz vidi, pieteikuma iesniedzējs veic otru posmu un novērtē veterināro zāļu potenciālo risku, ko tās varētu nodarīt videi. Vajadzības gadījumā var veikt turpmākus pētījumus par zāļu ietekmi (augsne, ūdens, gaiss, ūdens sistēmas, organismi, kas nav mērķorganismi). |
| --- | --- |

4)

| 5) | Attiecībā uz DNS vakcīnām īpašu apdraudējumu rada iespējamais risks, ka varētu notikt DNS migrācija uz gonadālajiem audiem un DNS pārnese uz vakcinēto vīriešu un sieviešu kārtas dzīvnieku dzimumšūnām un tādējādi iespējama pārnešana uz pēcnācējiem. Pieteikuma iesniedzējs novērtē un iztirzā iespējamo(-os) risku(-us), ko šādas imunoloģiskās veterinārās zāles varētu radīt cilvēku veselībai un videi (tostarp augiem un dzīvniekiem). Ja tiek identificēts(-i) iespējams(-i) risks(-i), veic izpēti par vakcīnas ietekmi atkarībā no tās lietošanas lolojumdzīvniekiem vai produktīvajiem dzīvniekiem, lai sniegtu informāciju par šo punktu. |
| --- | --- |

5)

III.b.3.E.   Novērtējums, kas jāveic veterinārajām zālēm, kuras satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem

| 1) | Ja veterinārās zāles satur ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) vai sastāv no tiem, pieteikumam pievieno arī dokumentus, kas vajadzīgi saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 2. pantu un C daļu un īpašajiem norādījumiem par ĢMO. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Katrā individuālā gadījumā precīzi novērtē iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, kura var rasties, gēnus pārnesot no ĢMO uz citiem organismiem vai ģenētisku modifikāciju rezultātā. Šāda vidiskā ietekmes novērtējuma mērķis ir apzināt un novērtēt ĢMO iespējamo tiešo un netiešo, tūlītējo un aizkavēto ietekmi uz cilvēku veselību vidi (tostarp augiem un dzīvniekiem), un to veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

2)

III.b.3.F.   Atliekvielu noteikšanas testi, kas jāiekļauj preklīniskajos pētījumos

| 1) | Attiecībā uz imunoloģiskām veterinārajām zālēm parasti nav nepieciešams veikt atliekvielu izpēti. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja produktīvajiem dzīvniekiem paredzētu imunoloģisko veterināro zāļu ražošanā tiek izmantotas antibiotikas, adjuvanti, konservanti vai jebkāda cita palīgviela un/vai ja ie ir iekļauti gatavajā preparātā, ņem vērā iespējamību, ka patērētājs varētu tikt pakļauts atliekvielām pārtikas produktos, kas iegūti no apstrādātiem dzīvniekiem, un atbilstību tiesību aktiem par MAL. Iztirzā ietekmi uz patērētāju drošību, kuru rada to potenciālā klātbūtne gatavajā produktā. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Labi zināmām zoonotiskām slimībām paredzētu dzīvu vakcīnu gadījumā papildus pētījumiem par izplatīšanos var būt nepieciešams noteikt vakcīnas organismu atlikumus injicēšanas vietā. Vajadzības gadījumā izpēta šādu atliekvielu iedarbību. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Iesaka zāļu izdalīšanās laikposmu un iztirzā tā atbilstību saistībā ar jebkāda veida atliekvielu izpēti, kas ir veikta. |
| --- | --- |

4)

III.b.4.   
  4. daļa. Iedarbīguma dokumentācija (preklīniskie pētījumi un klīniskais(-ie) izmēģinājums(-i))

III.b.4.A.   Vispārīgās prasības

| 1) | Ievēro šādas vispārīgās prasības:






  a) | iedarbīguma pētījumi atbilst Eiropas farmakopejas vispārējām prasībām. Novirzes pamato; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

iedarbīguma pētījumi atbilst Eiropas farmakopejas vispārējām prasībām. Novirzes pamato;

| b) | galvenais parametrs, uz kura pamata nosaka iedarbīgumu, pētniekam ir jānosaka pētījuma izstrādes laikā, un to nemaina pēc pētījuma pabeigšanas; |
| --- | --- |

b)

galvenais parametrs, uz kura pamata nosaka iedarbīgumu, pētniekam ir jānosaka pētījuma izstrādes laikā, un to nemaina pēc pētījuma pabeigšanas;

| c) | plānoto statistikas analīzi sīki apraksta pētījumu protokolos; |
| --- | --- |

c)

plānoto statistikas analīzi sīki apraksta pētījumu protokolos;

| d) | antigēnu vai vakcīnas celmu izvēli pamato, balstoties uz epizooloģiskajiem datiem; |
| --- | --- |

d)

antigēnu vai vakcīnas celmu izvēli pamato, balstoties uz epizooloģiskajiem datiem;

| e) | laboratorijā veiktie iedarbīguma izmēģinājumi ir kontrolēti izmēģinājumi, ietverot neapstrādātus kontroles dzīvniekus, ja vien dzīvnieku labturības apsvērumi nepamato citādi un iedarbīgumu nevar pierādīt citādi. |
| --- | --- |

e)

laboratorijā veiktie iedarbīguma izmēģinājumi ir kontrolēti izmēģinājumi, ietverot neapstrādātus kontroles dzīvniekus, ja vien dzīvnieku labturības apsvērumi nepamato citādi un iedarbīgumu nevar pierādīt citādi.

| 2) | Preklīniskos pētījumus parasti papildina ar izmēģinājumiem, ko veic lauka apstākļos.
  Ja preklīniskie pētījumi pilnībā apstiprina zāļu aprakstā ietvertos apgalvojumus, lauka apstākļos veikti izmēģinājumi nav vajadzīgi.
  Ja vien nav pamatots citādi, preklīnisko pētījumu rezultātus papildina ar datiem no klīniskajiem izmēģinājumiem, izmantojot partijas, kas raksturo tirdzniecības atļaujas pieteikumā aprakstīto ražošanas procesu. Gan drošumu, gan iedarbīgumu var izpētīt vienos un tajos pašos klīniskajos izmēģinājumos. |
| --- | --- |

2)

Ja preklīniskie pētījumi pilnībā apstiprina zāļu aprakstā ietvertos apgalvojumus, lauka apstākļos veikti izmēģinājumi nav vajadzīgi.

Ja vien nav pamatots citādi, preklīnisko pētījumu rezultātus papildina ar datiem no klīniskajiem izmēģinājumiem, izmantojot partijas, kas raksturo tirdzniecības atļaujas pieteikumā aprakstīto ražošanas procesu. Gan drošumu, gan iedarbīgumu var izpētīt vienos un tajos pašos klīniskajos izmēģinājumos.

| 3) | Visus izmēģinājumus apraksta pietiekami sīki, lai kompetentās iestādes varētu tos pienācīgi novērtēt. Pierāda visu izmēģinājumā izmantoto metožu derīgumu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ziņo par visiem iegūtajiem rezultātiem neatkarīgi no tā, vai tie ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi.






  a) | Imunoloģisko veterināro zāļu iedarbīgumu pierāda par katru to mērķa dzīvnieku sugas kategoriju, kurām tās ieteikts lietot, ar katru ieteikto ievadīšanas veidu un metodi un izmantojot piedāvāto ievadīšanas grafiku. Ja vien nav pamatots citādi, imunitātes iestāšanos un ilgumu nosaka un papildina ar izmēģinājumu datiem. |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Imunoloģisko veterināro zāļu iedarbīgumu pierāda par katru to mērķa dzīvnieku sugas kategoriju, kurām tās ieteikts lietot, ar katru ieteikto ievadīšanas veidu un metodi un izmantojot piedāvāto ievadīšanas grafiku. Ja vien nav pamatots citādi, imunitātes iestāšanos un ilgumu nosaka un papildina ar izmēģinājumu datiem.

| b) | Attiecīgā gadījumā pienācīgi novērtē pasīvā veidā no mātes iegūtu antivielu ietekmi uz vakcīnu iedarbīgumu, ja tās ievada dzīvniekiem vecumā, kad joprojām pastāv no mātes iegūtā imunitāte. |
| --- | --- |

b)

Attiecīgā gadījumā pienācīgi novērtē pasīvā veidā no mātes iegūtu antivielu ietekmi uz vakcīnu iedarbīgumu, ja tās ievada dzīvniekiem vecumā, kad joprojām pastāv no mātes iegūtā imunitāte.

| c) | Multivalentiem un kombinētām imunoloģiskām veterinārajām zālēm pierāda katras sastāvdaļas iedarbīgumu. Ja zāles iesaka ievadīšanai kombinēti vai vienlaikus ar kādām citām veterinārām zālēm, ar atbilstošiem pētījumiem pierāda saistības iedarbīgumu. Apraksta visas citas zināmās mijiedarbības ar jebkurām citām veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

c)

Multivalentiem un kombinētām imunoloģiskām veterinārajām zālēm pierāda katras sastāvdaļas iedarbīgumu. Ja zāles iesaka ievadīšanai kombinēti vai vienlaikus ar kādām citām veterinārām zālēm, ar atbilstošiem pētījumiem pierāda saistības iedarbīgumu. Apraksta visas citas zināmās mijiedarbības ar jebkurām citām veterinārajām zālēm.

| d) | Visos gadījumos, kad zāles veido daļu no vakcinācijas sistēmas, ko iesaka pieteikuma iesniedzējs, pierāda zāļu pirmatnējo jeb aktivizējošo iedarbību vai imunoloģisko veterināro zāļu ieguldījumu vakcinācijas sistēmas kopējā iedarbībā. |
| --- | --- |

d)

Visos gadījumos, kad zāles veido daļu no vakcinācijas sistēmas, ko iesaka pieteikuma iesniedzējs, pierāda zāļu pirmatnējo jeb aktivizējošo iedarbību vai imunoloģisko veterināro zāļu ieguldījumu vakcinācijas sistēmas kopējā iedarbībā.

| e) | Izmantojamo zāļu deva ir tāds daudzums, ko iesaka lietošanai, un iedarbīguma testēšanā izmantoto partiju ņem no partijas vai partijām, kas saražotas saskaņā ar ražošanas procesu, kurš aprakstīts pieteikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

e)

Izmantojamo zāļu deva ir tāds daudzums, ko iesaka lietošanai, un iedarbīguma testēšanā izmantoto partiju ņem no partijas vai partijām, kas saražotas saskaņā ar ražošanas procesu, kurš aprakstīts pieteikuma 2. daļā.

| f) | Attiecībā uz to imunoloģisko veterināro zāļu diagnosticēšanu, kas lietoti dzīvniekiem, pieteikuma iesniedzējs norāda to, kā interpretējamas reakcijas uz zālēm. |
| --- | --- |

f)

Attiecībā uz to imunoloģisko veterināro zāļu diagnosticēšanu, kas lietoti dzīvniekiem, pieteikuma iesniedzējs norāda to, kā interpretējamas reakcijas uz zālēm.

| g) | Attiecībā uz vakcīnām, kuras paredzētas vakcinēto un inficēto dzīvnieku atšķiršanai (iezīmētas vakcīnas) un saistībā ar kurām iedarbīguma prasība ir balstīta uz in vitro diagnostikas testiem, sniedz pietiekamus datus par diagnostikas testiem, lai varētu atbilstoši novērtēt ar iezīmētajām īpašībām saistītās prasības. |
| --- | --- |

g)

Attiecībā uz vakcīnām, kuras paredzētas vakcinēto un inficēto dzīvnieku atšķiršanai (iezīmētas vakcīnas) un saistībā ar kurām iedarbīguma prasība ir balstīta uz in vitro diagnostikas testiem, sniedz pietiekamus datus par diagnostikas testiem, lai varētu atbilstoši novērtēt ar iezīmētajām īpašībām saistītās prasības.

III.b.4.B.   Preklīniskie pētījumi

| 1) | Principā iedarbīguma demonstrēšanu veic labi kontrolētos laboratorijas apstākļos ar reakciju, ko mērķa dzīvniekā provocē imunoloģisku veterināru zāļu ievadīšana ieteiktajos lietošanas apstākļos. Ciktāl iespējams, apstākļi, kuros tiek veikta provokācija, atspoguļo dabiskos inficēšanās apstākļus. Sniedz sīkas ziņas par provokācijas celmu un tā nozīmīgumu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Attiecībā uz dzīvām vakcīnām produktu, ko izmanto iedarbīguma testēšanai, ņem no partijas vai partijām, kas satur minimālo titru vai potenci. Attiecībā uz citiem produktiem izmanto produktu no partijām, kas satur minimālo aktīvo saturu vai potenci, kāda paredzama derīguma termiņa beigās, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ja iespējams, norāda un dokumentē imunitātes mehānismu (šūnu/šķidrumu, lokālās/vietējās imūnglobulīna klases), kas tiek ierosināts pēc imunoloģisko veterināro zāļu ievadīšanas mērķa dzīvniekiem ar ieteikto ievadīšanas veidu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Par visiem preklīniskajiem pētījumiem sniedz šādas ziņas:






  a) | kopsavilkumu; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

kopsavilkumu;

| b) | attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratorijas praksei preklīniskajos pētījumos; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – apliecinājumu par atbilstību labai laboratorijas praksei preklīniskajos pētījumos;

| c) | tās iestādes nosaukumu, kas veikusi pētījumus; |
| --- | --- |

c)

tās iestādes nosaukumu, kas veikusi pētījumus;

| d) | sīki izklāstītu eksperimenta protokolu, kurā sniedz izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu, sīki izklāstītas ziņas par dzīvnieku sugu vai šķirni, dzīvnieku kategorijām, ziņām par to iegūšanu, to identifikāciju un skaitu, izmitināšanas apstākļiem un barošanas nosacījumiem (inter alia nosakot, vai tie ir brīvi no jebkādiem specifiskiem patogēniem un/vai specifiskām antivielām, jebkādu barībā esošu piedevu īpašībām un kvantitāti) lietoto devu, ievadīšanas veidu, grafiku un datumiem, izmantoto statistikas metožu aprakstu un pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

sīki izklāstītu eksperimenta protokolu, kurā sniedz izmantoto metožu, aparatūras un materiālu aprakstu, sīki izklāstītas ziņas par dzīvnieku sugu vai šķirni, dzīvnieku kategorijām, ziņām par to iegūšanu, to identifikāciju un skaitu, izmitināšanas apstākļiem un barošanas nosacījumiem (inter alia nosakot, vai tie ir brīvi no jebkādiem specifiskiem patogēniem un/vai specifiskām antivielām, jebkādu barībā esošu piedevu īpašībām un kvantitāti) lietoto devu, ievadīšanas veidu, grafiku un datumiem, izmantoto statistikas metožu aprakstu un pamatojumu;

| e) | kontroles dzīvniekiem – to, vai tie ir saņēmuši placebo vai nav saņēmuši nekādu ārstēšanu; |
| --- | --- |

e)

kontroles dzīvniekiem – to, vai tie ir saņēmuši placebo vai nav saņēmuši nekādu ārstēšanu;

| f) | apstrādātiem dzīvniekiem un attiecīgā gadījumā – vai tie saņēmuši testa produktu vai citu Savienībā apstiprinātu produktu; |
| --- | --- |

f)

apstrādātiem dzīvniekiem un attiecīgā gadījumā – vai tie saņēmuši testa produktu vai citu Savienībā apstiprinātu produktu;

| g) | visus vispārējos un individuālos novērojumus un iegūtos rezultātus (ar vidējām vērtībām un standarta novirzēm), gan labvēlīgus, gan nelabvēlīgus. Datus apraksta pietiekami sīki, lai varētu rezultātus izvērtēt kritiski neatkarīgi no tā, kā tos interpretējis autors. Individuālos datus atspoguļo tabulas veidā. Rezultātus skaidrojot un ilustrējot, tos var papildināt ar ierakstu atskaņošanu, mikrofilmu fotogrāfijām u. tml.; |
| --- | --- |

g)

visus vispārējos un individuālos novērojumus un iegūtos rezultātus (ar vidējām vērtībām un standarta novirzēm), gan labvēlīgus, gan nelabvēlīgus. Datus apraksta pietiekami sīki, lai varētu rezultātus izvērtēt kritiski neatkarīgi no tā, kā tos interpretējis autors. Individuālos datus atspoguļo tabulas veidā. Rezultātus skaidrojot un ilustrējot, tos var papildināt ar ierakstu atskaņošanu, mikrofilmu fotogrāfijām u. tml.;

| h) | novēroto blakusparādību īpašības, biežumu un ilgumu; |
| --- | --- |

h)

novēroto blakusparādību īpašības, biežumu un ilgumu;

| i) | to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no pētījumiem, un šādas izņemšanas iemeslus; |
| --- | --- |

i)

to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no pētījumiem, un šādas izņemšanas iemeslus;

| j) | rezultātu statistisku analīzi, ja tādu pieprasa testa programma, un datu variablumu; |
| --- | --- |

j)

rezultātu statistisku analīzi, ja tādu pieprasa testa programma, un datu variablumu;

| k) | jebkādas papildu slimības sastopamību un norises gaitu; |
| --- | --- |

k)

jebkādas papildu slimības sastopamību un norises gaitu;

| l) | visas ziņas attiecībā uz veterinārajām zālēm (kas nav pētāmais produkts), kuru ievadīšana bija nepieciešama pētījuma gaitā; |
| --- | --- |

l)

visas ziņas attiecībā uz veterinārajām zālēm (kas nav pētāmais produkts), kuru ievadīšana bija nepieciešama pētījuma gaitā;

| m) | jebkādus citus novērojumus un novirzes no protokola un iespējamo ietekmi uz rezultātiem; |
| --- | --- |

m)

jebkādus citus novērojumus un novirzes no protokola un iespējamo ietekmi uz rezultātiem;

| n) | objektīvu iztirzājumu par iegūtajiem rezultātiem, kas noved pie secinājumiem par produkta drošumu un iedarbīgumu. |
| --- | --- |

n)

objektīvu iztirzājumu par iegūtajiem rezultātiem, kas noved pie secinājumiem par produkta drošumu un iedarbīgumu.

III.b.4.C.   Klīniskie izmēģinājumi

| 1) | Ja vien nav pamatots citādi, preklīnisko pētījumu rezultātus papildina ar datiem no lauka izmēģinājumiem, izmantojot partijas, kas raksturo tirdzniecības atļaujas pieteikumā aprakstīto ražošanas procesu. Gan drošumu, gan iedarbīgumu var pārbaudīt vienā un tajā pašā lauka izmēģinājumā. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ja preklīniskie pētījumi nevar atbalstīt iedarbīguma aspektu, var būt pieņemami, ka aplūko tikai lauka izmēģinājumus. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ziņas par lauka izmēģinājumiem ir pietiekami sīki izklāstītas, lai ļautu veikt objektīvu spriedumu. Tajās iekļauj šādu informāciju:






  a) | kopsavilkumu; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

kopsavilkumu;

| b) | apliecinājumu par atbilstību labai klīniskajai praksei; |
| --- | --- |

b)

apliecinājumu par atbilstību labai klīniskajai praksei;

| c) | atbildīgā pētnieka uzvārdu, adresi, amatu un kvalifikāciju; |
| --- | --- |

c)

atbildīgā pētnieka uzvārdu, adresi, amatu un kvalifikāciju;

| d) | ievadīšanas vietu un laiku, identifikācijas kodu, kuru var piesaistīt dzīvnieka(-u) īpašnieka uzvārdam un adresei; |
| --- | --- |

d)

ievadīšanas vietu un laiku, identifikācijas kodu, kuru var piesaistīt dzīvnieka(-u) īpašnieka uzvārdam un adresei;

| e) | sīkas ziņas par izmēģinājuma protokolu, kurā apraksta izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, ziņas par ievadīšanas veidu un metodi, ievadīšanas grafiku, devu, dzīvnieku kategorijām, novērojumu ilgumu, seroloģisko reakciju un citiem izmēģinājumiem, kas veikti ar dzīvniekiem pēc zāļu ievadīšanas; |
| --- | --- |

e)

sīkas ziņas par izmēģinājuma protokolu, kurā apraksta izmantotās metodes, aparatūru un materiālus, ziņas par ievadīšanas veidu un metodi, ievadīšanas grafiku, devu, dzīvnieku kategorijām, novērojumu ilgumu, seroloģisko reakciju un citiem izmēģinājumiem, kas veikti ar dzīvniekiem pēc zāļu ievadīšanas;

| f) | kontroles dzīvniekiem – to, vai tie ir saņēmuši placebo, konkurenta produktu vai nav saņēmuši nekādu ārstēšanu; |
| --- | --- |

f)

kontroles dzīvniekiem – to, vai tie ir saņēmuši placebo, konkurenta produktu vai nav saņēmuši nekādu ārstēšanu;

| g) | apstrādāto un kontroles dzīvnieku identifikāciju (attiecīgi – kolektīvi vai individuāli), piemēram, suga, šķirne vai līnijas, vecums, svars, dzimums, fizioloģiskais stāvoklis; |
| --- | --- |

g)

apstrādāto un kontroles dzīvnieku identifikāciju (attiecīgi – kolektīvi vai individuāli), piemēram, suga, šķirne vai līnijas, vecums, svars, dzimums, fizioloģiskais stāvoklis;

| h) | audzēšanas un barošanas metodes īsu aprakstu, norādot jebkādu barībā esošo piedevu veidu daudzumu; |
| --- | --- |

h)

audzēšanas un barošanas metodes īsu aprakstu, norādot jebkādu barībā esošo piedevu veidu daudzumu;

| i) | visas ziņas par novērotajiem faktiem, novērtējumu un rezultātu (ar vidējām vērtībām un standarta novirzi); individuālos datus norāda tad, ja ir veikti testi un mērījumi attiecībā uz indivīdiem; |
| --- | --- |

i)

visas ziņas par novērotajiem faktiem, novērtējumu un rezultātu (ar vidējām vērtībām un standarta novirzi); individuālos datus norāda tad, ja ir veikti testi un mērījumi attiecībā uz indivīdiem;

| j) | rezultātu statistisku analīzi, ja tādu pieprasa testa programma, un datu variablumu; |
| --- | --- |

j)

rezultātu statistisku analīzi, ja tādu pieprasa testa programma, un datu variablumu;

| k) | visus novērojumus un izmēģinājumu rezultātus neatkarīgi no tā, vai tie ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, pilnā apmērā nosakot novērojumus un aktivitātes objektīvo testu rezultātus, kas nepieciešami produkta novērtēšanai; uzskaita izmantotās metodes un izskaidro nozīmīgumu, kāds piemīt jebkādiem variantiem rezultātos; |
| --- | --- |

k)

visus novērojumus un izmēģinājumu rezultātus neatkarīgi no tā, vai tie ir labvēlīgi vai nelabvēlīgi, pilnā apmērā nosakot novērojumus un aktivitātes objektīvo testu rezultātus, kas nepieciešami produkta novērtēšanai; uzskaita izmantotās metodes un izskaidro nozīmīgumu, kāds piemīt jebkādiem variantiem rezultātos;

| l) | ietekmi uz dzīvnieku kopējo vērtību; |
| --- | --- |

l)

ietekmi uz dzīvnieku kopējo vērtību;

| m) | to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus; |
| --- | --- |

m)

to dzīvnieku skaitu, kas priekšlaicīgi izņemti no izmēģinājumiem, un šādas izņemšanas iemeslus;

| n) | novēroto blakusparādību īpašības, biežumu un ilgumu; |
| --- | --- |

n)

novēroto blakusparādību īpašības, biežumu un ilgumu;

| o) | jebkādas papildu slimības sastopamību un norises gaitu; |
| --- | --- |

o)

jebkādas papildu slimības sastopamību un norises gaitu;

| p) | visas ziņas par veterinārajām zālēm (izņemot tās, par kurām tiek veikts pētījums), kas ievadītas vai nu pirms testa produkta, vai vienlaikus ar to, vai novērošanas laikposmā; ziņas par jebkādu novērotu mijiedarbību; |
| --- | --- |

p)

visas ziņas par veterinārajām zālēm (izņemot tās, par kurām tiek veikts pētījums), kas ievadītas vai nu pirms testa produkta, vai vienlaikus ar to, vai novērošanas laikposmā; ziņas par jebkādu novērotu mijiedarbību;

| q) | jebkādus citus novērojumus un novirzes no protokola un iespējamo ietekmi uz rezultātiem; |
| --- | --- |

q)

jebkādus citus novērojumus un novirzes no protokola un iespējamo ietekmi uz rezultātiem;

| r) | objektīvu iztirzājumu par iegūtajiem rezultātiem, kas noved pie secinājumiem par produkta drošumu un iedarbīgumu. |
| --- | --- |

r)

objektīvu iztirzājumu par iegūtajiem rezultātiem, kas noved pie secinājumiem par produkta drošumu un iedarbīgumu.

IV IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ ĪPAŠIEM TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIETEIKUMIEM

IV.1.   Pieteikumi attiecībā uz ģenēriskām veterinārām zālēm

| IV.1.1. | Pieteikumos, kas balstīti uz 18. pantu (ģenēriskās veterinārās zāles), ietver datus, kas minēti šā pielikuma II iedaļas 1. un 2. daļā. Vajadzības gadījumā atbilstoši 18. panta 7. punktam iekļauj vidiskā riska novērtējumu. Turklāt dokumentācijā ietver datus, kas pierāda, ka produktam ir tāds pats aktīvās(-o) vielas(-u) kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs un tāda pati zāļu forma kā atsauces zālēm, un datus, kas pierāda bioekvivalenci ar atsauces zālēm, vai pamatojumu par to, kāpēc šādi pētījumi nav veikti, atsaucoties uz noteiktajiem norādījumiem. Visas perorālas tūlītējas iedarbības zāļu formas uzskata par vienu un to pašu zāļu formu.
  Attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes (tostarp imunoloģiskām) veterinārajām zālēm standarta ģenērisko pieeju principā neuzskata par piemērotu un ievēro hibrīdpieeju (sk. IV.2. daļu). |
| --- | --- |

IV.1.1.

Attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes (tostarp imunoloģiskām) veterinārajām zālēm standarta ģenērisko pieeju principā neuzskata par piemērotu un ievēro hibrīdpieeju (sk. IV.2. daļu).

| IV.1.2. | Attiecībā uz ģenēriskām veterinārajām zālēm kritiskajos ekspertu ziņojumos par drošumu un iedarbīgumu galveno uzmanību pievērš šādiem elementiem:






  a) | bioekvivalences apgalvojuma pamatojums; |
| --- | --- | --- |

IV.1.2.

a)

bioekvivalences apgalvojuma pamatojums;

| b) | kopsavilkums par piemaisījumiem, kas atrodami aktīvās(-o) vielas(-u), kā arī gatavā produkta partijās (un attiecīgā gadījumā sadalīšanās produkti, kas rodas glabāšanas laikā), un šo piemaisījumu novērtējums; |
| --- | --- |

b)

kopsavilkums par piemaisījumiem, kas atrodami aktīvās(-o) vielas(-u), kā arī gatavā produkta partijās (un attiecīgā gadījumā sadalīšanās produkti, kas rodas glabāšanas laikā), un šo piemaisījumu novērtējums;

| c) | novērtējums par bioekvivalences pētījumiem vai cita informācija, kas var atbalstīt apgalvojumus par bioekvivalenci saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem; |
| --- | --- |

c)

novērtējums par bioekvivalences pētījumiem vai cita informācija, kas var atbalstīt apgalvojumus par bioekvivalenci saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem;

| d) | jebkādi papildu dati, lai pierādītu dažādu atļautās aktīvās vielas sāļu, esteru vai atvasinājumu drošuma un iedarbīguma īpašību līdzvērtīgumu; |
| --- | --- |

d)

jebkādi papildu dati, lai pierādītu dažādu atļautās aktīvās vielas sāļu, esteru vai atvasinājumu drošuma un iedarbīguma īpašību līdzvērtīgumu;

| e) | lietotāja drošības riska novērtējuma pārskats, pievēršoties atšķirībām starp ģenēriskajām un atsauces veterinārajām zālēm (piemēram, palīgvielu sastāvs); |
| --- | --- |

e)

lietotāja drošības riska novērtējuma pārskats, pievēršoties atšķirībām starp ģenēriskajām un atsauces veterinārajām zālēm (piemēram, palīgvielu sastāvs);

| f) | attiecīgā gadījumā – vidiskā riska novērtējuma pārskats. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – vidiskā riska novērtējuma pārskats.

| IV.1.3. | Attiecībā uz tādu ģenērisko veterināro zāļu pieteikumu, kuras satur antimikrobiālu vielu, sniedz informāciju par rezistences līmeni, kas zināms no bibliogrāfiskiem datiem. |
| --- | --- |

IV.1.3.

| IV.1.4. | Attiecībā uz ģenēriskajām veterinārajām zālēm, kuras satur pretparazītisku vielu, sniedz informāciju par rezistences līmeni, kas zināms no bibliogrāfiskiem datiem. |
| --- | --- |

IV.1.4.

| IV.1.5. | Attiecībā uz ģenēriskām veterinārām zālēm, kuras ir paredzēts ievadīt intramuskulārā, subkutānā vai transdermālā veidā, sniedz šādus papildu datus:






  a) | datus, kas pierāda, ka atliekas no ievadīšanas vietas izzūd tāpat vai citādi un ko var pamatot ar attiecīgiem atlieku izzušanas pētījumiem; |
| --- | --- | --- |

IV.1.5.

a)

datus, kas pierāda, ka atliekas no ievadīšanas vietas izzūd tāpat vai citādi un ko var pamatot ar attiecīgiem atlieku izzušanas pētījumiem;

| b) | datus, kas pierāda toleranci mērķa dzīvniekiem ievadīšanas vietā un ko var pamatot ar atbilstošiem pētījumiem par toleranci mērķa dzīvniekiem. |
| --- | --- |

b)

datus, kas pierāda toleranci mērķa dzīvniekiem ievadīšanas vietā un ko var pamatot ar atbilstošiem pētījumiem par toleranci mērķa dzīvniekiem.

IV.2.   Pieteikumi attiecībā uz veterinārajām hibrīdzālēm

| IV.2.1. | Pieteikumi, kas balstīti uz 19. pantu (veterinārās hibrīdzāles), attiecas uz veterinārām zālēm, kas ir līdzīgas atsauces veterinārajām zālēm, bet neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti ģenērisko veterināro zāļu definīcijā. |
| --- | --- |

IV.2.1.

| IV.2.2. | Par šādiem pieteikumiem sniedz šādu informāciju:






  a) | visi dati, kas minēti šā pielikuma attiecīgi II vai III iedaļas 1. un 2. daļā; |
| --- | --- | --- |

IV.2.2.

a)

visi dati, kas minēti šā pielikuma attiecīgi II vai III iedaļas 1. un 2. daļā;

| b) | attiecībā uz dokumentācijas 3. un 4. daļu hibrīdzāļu pieteikumos var daļēji atsaukties uz rezultātiem, kas gūti attiecīgajos drošuma, atliekvielu, preklīniskajos pētījumos un klīniskajos izmēģinājumos par jau apstiprinātām atsauces veterinārajām zālēm, un daļēji – uz jauniem datiem. Jaunos datos attiecīgā gadījumā iekļauj lietotāja drošības riska novērtējumu un vidiskā riska novērtējumu saskaņā ar 18. panta 7. punktu. Turklāt saistībā ar attiecīgiem produktiem (piemēram, pretmikrobu, pretparazītu līdzekļiem) aplūko rezistences izveidošanās risku. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dokumentācijas 3. un 4. daļu hibrīdzāļu pieteikumos var daļēji atsaukties uz rezultātiem, kas gūti attiecīgajos drošuma, atliekvielu, preklīniskajos pētījumos un klīniskajos izmēģinājumos par jau apstiprinātām atsauces veterinārajām zālēm, un daļēji – uz jauniem datiem. Jaunos datos attiecīgā gadījumā iekļauj lietotāja drošības riska novērtējumu un vidiskā riska novērtējumu saskaņā ar 18. panta 7. punktu. Turklāt saistībā ar attiecīgiem produktiem (piemēram, pretmikrobu, pretparazītu līdzekļiem) aplūko rezistences izveidošanās risku.

| IV.2.3. | Attiecībā uz bioloģiskas izcelsmes (arī imunoloģiskām) veterinārajām zālēm sniedz visaptverošu salīdzināmības novērtējumu, kas aptver kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu. |
| --- | --- |

IV.2.3.

| IV.2.4. | Ja atsaucas uz datiem, kas iegūti par citām apstiprinātām veterinārajām zālēm, pamato šo datu izmantošanu un atbilstību attiecībā uz jauno produktu. |
| --- | --- |

IV.2.4.

| IV.2.5. | Drošuma un iedarbīguma apstiprināšanai vajadzīgo jauno datu apjoms būs atkarīgs no individuālā jaunā produkta konkrētajām īpašībām un tā atšķirībām salīdzinājumā ar atsauces veterinārajām zālēm, un to nosaka katrā individuālā gadījumā. Iesniedz jaunus preklīniskos un klīniskos datus par jauno produktu attiecībā uz visiem aspektiem, kuros atsauces veterinārās zāles nesniedz attiecīgo atbalstu. |
| --- | --- |

IV.2.5.

| IV.2.6. | Ja veic jaunus pētījumus ar trešā valstī apstiprinātu atsauces veterināro zāļu partijām, pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka atsauces veterinārās zāles ir apstiprinātas saskaņā ar prasībām, kas ir līdzvērtīgas Savienībā noteiktajām, un ir tik ļoti līdzīgas, kas tās var savstarpēji aizstāt preklīniskajos pētījumos vai klīniskajos izmēģinājumos. |
| --- | --- |

IV.2.6.

IV.3.   Pieteikumi attiecībā uz kombinētām veterinārajām zālēm

| IV.3.1. | Pieteikumu attiecībā uz zālēm ar nemainīgu sastāvu, kuras satur individuālas aktīvās vielas, par kurām jau piešķirta veterināro zāļu tirdzniecības atļauja EEZ, iesniedz saskaņā ar 20. pantu.
  Saskaņā ar 8. pantu iesniedz zāles ar nemainīgu sastāvu, kuras satur vismaz vienu jaunu aktīvo vielu, kas vēl nav apstiprināta veterinārajām zālēm EEZ. |
| --- | --- |

IV.3.1.

Saskaņā ar 8. pantu iesniedz zāles ar nemainīgu sastāvu, kuras satur vismaz vienu jaunu aktīvo vielu, kas vēl nav apstiprināta veterinārajām zālēm EEZ.

| IV.3.2. | Attiecībā uz pieteikumiem, ko iesniedz saskaņā ar 20. pantu, iesniedz pilnīgu dokumentāciju, kas satur 1. 2., 3. un 4. daļu. |
| --- | --- |

IV.3.2.

| IV.3.3. | Iesniedz zinātnisku pamatojumu, kas balstīts uz derīgiem terapeitiskajiem principiem attiecībā uz aktīvo vielu kombināciju, ieskaitot klīniskos datus, un kas pierāda visu aktīvo vielu nepieciešamību un ieguldījumu ārstēšanas brīdī. |
| --- | --- |

IV.3.3.

| IV.3.4. | Kopumā visus datus par drošumu un iedarbīgumu iesniedz par zālēm ar nemainīgu sastāvu, un drošuma un iedarbīguma dati tikai par individuālām aktīvajām vielām nav vajadzīgi, izņemot, ja to mērķis ir precizēt šādu vielu individuālās farmakoloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

IV.3.4.

| IV.3.5. | Ja pieteikuma iesniedzējam ir pieejami pietiekami sīki dati par individuālas zināmas aktīvās vielas drošumu un iedarbīgumu, šādus datus var iesniegt, lai nevajadzētu veikt noteiktus pētījumus ar zālēm ar nemainīgu saturu vai lai papildinātu attiecīgo informāciju. Šādā gadījumā izpēta arī iespējamo mijiedarbību starp aktīvajām vielām. |
| --- | --- |

IV.3.5.

| IV.3.6. | Lietotāja drošības novērtējumu, vidiskā riska novērtējumu, atliekvielu izzušanas pētījumus un klīniskos pētījumus veic ar zālēm ar nemainīgu sastāvu. |
| --- | --- |

IV.3.6.

| IV.3.7. | Iesniedz mērķa dzīvnieku drošības pētījumu, kurā izmantota galējā preparatīvā forma, ja vien tā neiesniegšana nav pamatota. |
| --- | --- |

IV.3.7.

IV.4.   Pieteikumi, kas balstās uz apzinātu piekrišanu

| IV.4.1. | Pieteikumi, kas balstās uz 21. pantu, attiecas uz tādu pašu sastāvu, zāļu formu un ražošanas procesu (ieskaitot izejvielas, procesa parametrus un ražotnes), kāds ir jau apstiprinātajām veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

IV.4.1.

| IV.4.2. | Dokumentācijā par šādiem pieteikumiem iekļauj tikai datus par 1.A un 1.B daļu, kā aprakstīts I pielikumā (1.–6.4. punktā), ar nosacījumu, ka jau apstiprināto veterināro zāļu tirdzniecības atļaujas turētājs ir sniedzis pieteikuma iesniedzējam savu piekrišanu izmantot norādes uz šā produkta dokumentācijas 1.C, 2., 3. un 4. daļas saturu. Šajā gadījumā nav arī nepieciešams iesniegt kritisko ekspertu ziņojumus par kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu. Pieteikuma iesniedzējs kopā ar pieteikumu iesniedz apliecinājumu par rakstisko piekrišanu. |
| --- | --- |

IV.4.2.

IV.5.   Pieteikumi, kas balstās uz bibliogrāfiskiem datiem

| IV.5.1. | Uz veterinārajām zālēm, kuru aktīvā(-ās) viela(-as) tiek plaši lietota(-as) veterinārajā praksē atbilstīgi 22. pantam un kuru iedarbīgums ir atzīts un drošuma līmenis ir pieņemams, attiecas tālāk izklāstītie īpašie noteikumi. |
| --- | --- |

IV.5.1.

| IV.5.2. | Iesniedz pilnīgu dokumentāciju (kas satur 1. 2., 3. un 4. daļu). Pieteikuma iesniedzējs iesniedz šajā pielikumā aprakstīto 1. un 2. daļu. Attiecībā uz 3. un 4. daļu, lai iztirzātu drošumu un iedarbīgumu, iesniedz detalizētu zinātnisko bibliogrāfiju kopā ar informāciju, kas apliecina atbilstošu sasaisti starp bibliogrāfiskajām atsaucēm un veterinārajām zālēm. Bibliogrāfiskos datus var būt nepieciešams papildināt ar noteiktu dokumentāciju par produktu, piemēram, lietotāju drošības un vidiskā riska novērtējumiem vai atliekvielu pētījumu datiem, lai pamatotu jebkuru(-us) ierosināto(-os) zāļu izdalīšanās periodu(-us). |
| --- | --- |

IV.5.2.

| IV.5.3. | Lai pierādītu plašu lietojumu veterinārijā, ir piemērojami īpašie noteikumi, kas izklāstīti IV.5.3.1.–IV.5.3.12. daļā. |
| --- | --- |

IV.5.3.

| IV.5.3.1. | Lai pierādītu veterināro zāļu sastāvdaļu plašu medicīnisko izmantošanu veterinārijā, ņem vērā šādus faktorus:






  a) | laikposms, kurā aktīvā viela ir regulāri izmantota mērķsugām, izmantojot ierosināto ievadīšanas veidu un dozēšanas režīmu; |
| --- | --- | --- |

IV.5.3.1.

a)

laikposms, kurā aktīvā viela ir regulāri izmantota mērķsugām, izmantojot ierosināto ievadīšanas veidu un dozēšanas režīmu;

| b) | aktīvās(-o) vielas(-u) izmantošanas kvantitatīvie aspekti, ņemot vērā to, kādā mērā viela(-as) ir izmantota(-as) praksē, un ģeogrāfisko izmantošanas apmēru; |
| --- | --- |

b)

aktīvās(-o) vielas(-u) izmantošanas kvantitatīvie aspekti, ņemot vērā to, kādā mērā viela(-as) ir izmantota(-as) praksē, un ģeogrāfisko izmantošanas apmēru;

| c) | zinātniskā ieinteresētība aktīvās(-o) vielas(-u) izmantošanā (atspoguļota publicētā zinātniskajā literatūrā); |
| --- | --- |

c)

zinātniskā ieinteresētība aktīvās(-o) vielas(-u) izmantošanā (atspoguļota publicētā zinātniskajā literatūrā);

| d) | zinātnisko novērtējumu saskanība. |
| --- | --- |

d)

zinātnisko novērtējumu saskanība.

| IV.5.3.2. | Atšķirīgām aktīvajām vielām var būt vajadzīgi atšķirīgi laikposmi, lai noteiktu, ka tās tiek plaši lietotas. Katrā ziņā laiks, kas vajadzīgs, lai noteiktu, ka veterināro zāļu komponentu plaši lieto veterinārajā praksē, nedrīkst būt īsāks par 10 gadiem, sākot no pirmā sistemātiskā un dokumentētā minētās vielas kā veterināro zāļu lietojuma Savienībā. |
| --- | --- |

IV.5.3.2.

| IV.5.3.3. | Izmantošana veterinārijā nenozīmē tikai izmantošanu par apstiprinātām veterinārajām zālēm. Plaša izmantošana veterinārijā nozīmē izmantošanu īpašam terapeitiskam mērķim mērķsugās. |
| --- | --- |

IV.5.3.3.

| IV.5.3.4. | Ja plaši izmantota viela tiek ieteikta pilnīgi jaunām terapeitiskajām indikācijām, nav iespējams atsaukties tikai uz plašu izmantošanu veterinārijā. Sniedz papildu datus par jauno terapeitisko indikāciju kopā ar atbilstošiem drošuma ar atliekvielu noteikšanas testu un preklīniskajiem un klīniskajiem datiem, un šādā gadījumā pieteikumi, kas balstīti uz 21. pantu, nav iespējami. |
| --- | --- |

IV.5.3.4.

| IV.5.3.5. | Publicētā dokumentācija, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs, ir brīvi pieejama sabiedrībai, un to publicējis uzticams avots, vēlams – zinātniski recenzēts. |
| --- | --- |

IV.5.3.5.

| IV.5.3.6. | Dokumentācijā ir ietvertas pietiekami sīkas ziņas, lai varētu veikt neatkarīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

IV.5.3.6.

| IV.5.3.7. | Iesniegtā dokumentācija attiecas uz visiem produkta drošuma un/vai iedarbīguma novērtējuma aspektiem attiecībā uz paredzēto indikāciju mērķsugā, izmantojot paredzēto ievadīšanas veidu un dozēšanas režīmu. Tā ietver attiecīgās literatūras pārskatu vai atsauces uz to, ņemot vērā pētījumus pirms laišanas tirgū un pēc tās un publicēto zinātnisko literatūru par pieredzi epidemioloģiskos pētījumos un jo īpaši salīdzinošos epidemioloģiskos pētījumos. |
| --- | --- |

IV.5.3.7.

| IV.5.3.8. | Dara zināmu visu dokumentāciju neatkarīgi no tā, vai tā ir zālēm labvēlīga vai nelabvēlīga. Attiecībā uz noteikumiem par plašu izmantošanu veterinārijā jo īpaši ir jāprecizē, ka bibliogrāfiskā atsauce uz citiem pierādījumu avotiem (pētījumi pēc laišanas tirgū, epidemioloģiskie pētījumi utt.) un nevis tikai uz datiem, kas saistīti ar testiem un izpēti, var būt derīgs produkta drošības un iedarbīguma apliecinājums, ja pieteikuma iesniedzējs apmierinoši paskaidro un pamato šo informācijas avotu izmantošanu. |
| --- | --- |

IV.5.3.8.

| IV.5.3.9. | Publiskus novērtējuma ziņojumus vai informācijas brīvības kopsavilkumus nevar uzskatīt par tādiem, kas sniedz pietiekamu informāciju, izņemot Aģentūras publicēto novērtējuma ziņojumu pēc maksimālo atliekvielu robežu noteikšanas pieteikuma novērtēšanas, ko var izmantot atbilstošā veidā kā literatūru, jo īpaši drošuma testiem. |
| --- | --- |

IV.5.3.9.

| IV.5.3.10. | Īpašu uzmanību pievērš visai trūkstošajai informācijai un sniedz pamatojumu, kāpēc var uzskatīt, ka drošuma un/vai iedarbīguma pakāpe ir pieņemama, kaut arī trūkst noteiktas informācijas. |
| --- | --- |

IV.5.3.10.

| IV.5.3.11. | Kritiskajos ekspertu ziņojumos par drošumu un iedarbīgumu paskaidro visu to iesniegto datu nozīmi, kas attiecas uz produktu, kurš atšķiras no produkta, kas paredzēts tirdzniecībai. Novērtē, vai bibliogrāfijā pētāmo produktu var apmierinoši vai zinātniski sasaistīt ar produktu, par kuru iesniegts tirdzniecības atļaujas pieteikums, kaut arī starp tiem pastāv atšķirības. |
| --- | --- |

IV.5.3.11.

| IV.5.3.12. | Pieredzei, kas gūta pēc tam, kad tirgū ir laisti citi produkti, kuri satur tos pašus komponentus, ir īpaša nozīme, un pieteikuma iesniedzēji īpaši izskata šo jautājumu. |
| --- | --- |

IV.5.3.12.

IV.6.   Ierobežotiem tirgiem paredzēti pieteikumi

| IV.6.1. | Ierobežotam tirgum paredzētu tirdzniecības atļauju var piešķirt, ja nav visaptverošu drošuma un/vai iedarbīguma datu, ja, kā paredzēts 23. pantā, pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka produktu ir paredzēts izmantot ierobežotā tirgū un ka jaunā produkta pieejamības sniegtais ieguvums pārsniedz risku, kas saistīts ar dažu šajā pielikumā prasīto drošuma vai iedarbīguma datu nesniegšanu. |
| --- | --- |

IV.6.1.

| IV.6.2. | Attiecībā uz šādiem pieteikumiem pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1. un 2. daļu, kā aprakstīts šajā pielikumā. |
| --- | --- |

IV.6.2.

| IV.6.3. | Attiecībā uz 3. un 4. daļu dažus no šajā pielikumā prasītajiem drošuma vai iedarbīguma datiem var nesniegt. Attiecībā uz to drošuma un iedarbīguma datu apjomu, kurus var nesniegt, ņem vērā attiecīgos Aģentūras publicētos norādījumus. |
| --- | --- |

IV.6.3.

IV.7.   Ārkārtas apstākļos iesniegti pieteikumi

| IV.7.1 | Ārkārtas apstākļos, kas saistīti ar dzīvnieku vai sabiedrības veselību, saskaņā ar 25. pantu var piešķirt tirdzniecības atļauju par veterinārajām zālēm, ievērojot īpašus pienākumus, nosacījumus un/vai ierobežojumus. |
| --- | --- |

IV.7.1

| IV.7.2. | Attiecībā uz šādiem pieteikumiem pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1. daļu, kā aprakstīts šajā pielikumā, kopā ar pamatojumu par to, kāpēc ieguvums, ko sniedz attiecīgo veterināro zāļu tūlītēja pieejamība tirgū, pārsniedz risku, kas saistīts ar faktu, ka noteikta kvalitātes, drošuma vai iedarbīguma dokumentācija nav iesniegta. |
| --- | --- |

IV.7.2.

| IV.7.3. | Attiecībā uz 2., 3. un 4. daļu šajā pielikumā prasītos drošuma vai iedarbīguma datus var nesniegt, ja pieteikuma iesniedzējs pamato, ka pieteikuma iesniegšanas brīdī šos datus nevar sniegt. Nosakot būtiskās prasības attiecībā uz visiem šādiem pieteikumiem, ņem vērā attiecīgos Aģentūras publicētos norādījumus. |
| --- | --- |

IV.7.3.

| IV.7.4. | Tirdzniecības atļaujas nosacījumu ietvaros var pieprasīt pēcapstiprināšanas pētījumus, un tos plāno, veic, analizē un to rezultātus atspoguļo saskaņā ar vispārējiem principiem attiecībā uz šajā pielikumā noteiktajiem kvalitātes, drošuma un iedarbīguma testiem un attiecīgajiem norādījumu dokumentiem, kas piemērojami atkarībā no pētījumā aplūkojamā jautājuma. |
| --- | --- |

IV.7.4.

V IEDAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TIRDZNIECĪBAS ATĻAUJAS PIETEIKUMIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTĀM VETERINĀRAJĀM ZĀLĒM

Šajā iedaļā izklāstītas īpašas prasības attiecībā uz noteiktām veterinārajām zālēm, kas ir saistītas ar tajās saturošo aktīvo vielu īpašībām.

V.1.   Jauno terapiju veterinārās zāles

V.1.1.   Vispārīgās prasības

| V.1.1.1. | Atkarībā no aktīvās vielas un iedarbības veida jauno terapiju veterinārās zāles var iedalīt kādā no trīs produktu kategorijām:






  a) | veterinārās zāles, kas nav bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, |
| --- | --- | --- |

V.1.1.1.

a)

veterinārās zāles, kas nav bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles,

| b) | bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, kas nav imunoloģiskas veterinārās zāles, |
| --- | --- |

b)

bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, kas nav imunoloģiskas veterinārās zāles,

| c) | imunoloģiskas veterinārās zāles. |
| --- | --- |

c)

imunoloģiskas veterinārās zāles.

| V.1.1.2. | Tirdzniecības atļaujas pieteikumi attiecībā uz jauno terapiju veterinārajām zālēm, kā definēts 4. panta 43. punktā, kopumā atbilst formāta un datu prasībām, kas aprakstītas šā pielikuma II vai III iedaļā, atkarībā no tā, kāda ir jaunās terapijas kategorija. Parasti iesniedz pilnīgu dokumentāciju, kas satur 1., 2., 3. un 4. daļu, saskaņā ar prasībām, kas aprakstītas II vai III iedaļā, un jebkuriem attiecīgiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Pamatotos gadījumos iespējamas var būt atkāpes no šā pielikuma prasībām. Attiecīgā gadījumā un ņemot vērā jauno terapiju produktu specifiku, uz konkrētiem produktu veidiem var būt attiecināmas papildu prasības. |
| --- | --- |

V.1.1.2.

| V.1.1.3. | Jauno terapiju veterināro zāļu ražošanas procesi atbilst labas ražošanas prakses (LRP) principiem, ko vajadzības gadījumā pielāgo, lai atspoguļotu šo produktu specifiku. Izstrādā pamatnostādnes, kas īpaši attiecas uz jauno terapiju veterinārajām zālēm, lai pienācīgi atspoguļotu to ražošanas procesa būtību. |
| --- | --- |

V.1.1.3.

| V.1.1.4. | Atkarībā no jauno terapiju produkta būtības produkta izmantošana var būt saistīta ar īpašiem riskiem. Minētos riskus identificē, piemērojot riska profilēšanas metodiku, lai apzinātu konkrētajam produktam raksturīgos riskus un tos veicinošos faktorus. Šajā kontekstā riski ir jebkāda iespējama nelabvēlīga ietekme, ko var attiecināt uz jauno terapiju produkta izmantošanu un kas skar mērķa populāciju un/vai lietotāju, patērētāju un/vai vidi. Riska analīze var attiekties uz visu izstrādes gaitu. Riska faktori, ko var apsvērt, ir, piemēram, izejvielu (šūnu u. c.) izcelsme, iedarbības veids dzīvniekā (proliferācija, spēja izraisīt imūnreakciju, noturīgums ķermenī utt.), šūnu manipulācijas līmenis (piemēram, ražošanas process), aktīvās vielas kombinēšana ar bioaktīvajām molekulām vai struktūrmateriāliem, in vivo izmantotu vīrusu vai mikroorganismu replikācijas spēja, nukleīnskābju sekvences vai gēnu integrācijas pakāpe genomā, ilgtermiņa iedarbība, onkoģenēzes risks, ietekme uz dzīvniekiem, kas nav mērķa dzīvnieki, un ievadīšanas vai lietošanas veids. |
| --- | --- |

V.1.1.4.

| V.1.1.5. | Pamatojoties uz informācijas par identificētajiem riskiem un riska faktoriem novērtējumu, izveido katra ar konkrēto produktu saistītā individuālā riska īpašu profilu, ko var izmantot arī, lai noteiktu un pamatotu to, kā nodrošinātais datu kopums sniedz nepieciešamo pārliecību par kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu, un kas ir pietiekams, lai atbalstītu tirdzniecības atļaujas pieteikumu, jo īpaši attiecībā uz tiem jauno terapiju produktu aspektiem, par kuriem patlaban vēl nav zināšanu. |
| --- | --- |

V.1.1.5.

| V.1.1.6. | Lai ņemtu vērā datu nepilnības vai nenoteiktības produkta apstiprināšanas brīdī, katrā individuālā gadījumā var apsvērt pēcapstiprināšanas pasākumu vai pētījumu īstenošanu. Lai atklātu agrīnas vai novēlotas nevēlamu reakciju pazīmes, novērstu šādu reakciju klīniskās sekas un nodrošinātu savlaicīgu ārstēšanu un lai gūtu informāciju par jauno terapiju veterināro zāļu ilgtermiņa drošumu un iedarbīgumu, riska pārvaldības plānā sīki izklāsta pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šādu pēcuzraudzību. |
| --- | --- |

V.1.1.6.

| V.1.1.7. | Attiecībā uz jebkuru jauno terapiju produktu, jo īpaši produktiem, kurus uzskata par jauninājumu veterinārmedicīnā, ir ieteicams prasīt Aģentūras padomu pietiekamu laiku pirms tirdzniecības atļaujas dokumentācijas iesniegšanas, lai klasificētu produktu, noteiktu piemērojamo dokumentācijas struktūru un saņemtu attiecīgo informāciju par papildu datu kopumu, kas var būt nepieciešams kvalitātes, drošuma un iedarbīguma atbalstam. |
| --- | --- |

V.1.1.7.

V.1.2.   Kvalitātes prasības

| V.1.2.1. | Parasti iesniedz aprakstu par sastāvu, ražošanas metodi, ražošanas konsekvenci, izejvielu kontroli, kontroles pasākumiem, ko veic ražošanas procesā, gatavā produkta testēšanu, tostarp aktīvās vielas aktivitātes testu vai kvantifikāciju, un stabilitātes datiem. |
| --- | --- |

V.1.2.1.

| V.1.2.2. | Datu prasības attiecībā uz to jauno terapiju veterināro zāļu ražošanu un testēšanu, kam ir bioloģiska izcelsme un kas klasificētas kā bioloģisks produkts vai imunoloģisks produkts, parasti atbilst prasībām, kas attiecas uz bioloģiskas izcelsmes vai imunoloģiskām zālēm (kā aprakstīts šā pielikuma III iedaļā), ieskaitot vajadzību pēc attiecīga potences testa. Var būt gadījumi, kad ir piemērojamas papildu prasības, piemēram, šūnu un vektoru gēnu konstrukciju gadījumā. |
| --- | --- |

V.1.2.2.

| V.1.2.3. | Attiecībā uz jauno terapiju veterinārajām zālēm, ko iegūst ķīmiskajā sintēzē, parasti ir piemērojamas tādas pašas datu prasības kā attiecībā uz veterinārajām zālēm, kas nav bioloģiski produkti (kā aprakstīts šā pielikuma II iedaļā). Var būt gadījumi, kad ir piemērojamas papildu prasības, piemēram, attiecīgā potences testa gadījumā. |
| --- | --- |

V.1.2.3.

V.1.3.   Drošuma prasības

| V.1.3.1. | Atkarībā no produkta būtības un tā paredzētās lietošanas būtiski var būt papildu dati, lai novērtētu drošumu mērķa dzīvniekam, patērētājam vai videi, un to nosaka ar riska analīzi katrā individuālā gadījumā. |
| --- | --- |

V.1.3.1.

| V.1.3.2. | Ja ārstētais dzīvnieks pats var kļūt par ģenētiski modificētu organismu, ņem vērā Direktīvas 2001/18/EK prasības. Lai gan Direktīva 2001/18/EK attiecas uz gatavajiem produktiem, kas satur ģenētiski modificētus organismus, tā joprojām ir labākais tehniskais norādījums, kas pieejams nepieciešamo datu uzskaitīšanai. Jo īpaši galvenais jautājums ir DNS integrācijas līmenis dzimumšūnās (tādējādi to var pārnest uz pēcnācējiem) vai ģenētiski modificētu organismu iespējama pārnešana uz pēcnācējiem. Ņem vērā arī to, ka šī problēma nav pilnīgi vienāda, ja salīdzina lolojumdzīvniekus un produktīvos dzīvniekus (ģenētiski modificētus organismus saturošu produktu lietošana pārtikā). |
| --- | --- |

V.1.3.2.

| V.1.3.3. | Attiecībā uz vielām, kas paredzētas iekļaušanai genomā vai genoma rediģēšanai, veic atbilstošus testus, lai novērtētu ārpusmērķa modifikāciju un/vai insercijas mutaģenēzes risku. |
| --- | --- |

V.1.3.3.

V.1.4.   Iedarbīguma prasības

| V.1.4.1. | Iedarbīguma datu prasības atšķiras galvenokārt atkarībā no paredzētajām lietošanas indikācijām mērķsugās. Atkarībā no jauno terapiju produktu kategorijas un paredzētā lietojuma mērķsugās attiecībā uz jauno terapiju veterinārām zālēm var būt piemērojamas II vai III iedaļā izklāstītās iedarbīguma prasības. |
| --- | --- |

V.1.4.1.

| V.1.4.2. | Norādītās indikācijas pamato ar attiecīgiem datiem par mērķsugām. |
| --- | --- |

V.1.4.2.

V.1.5.   Īpašas datu prasības attiecībā uz konkrētu veidu jauno terapiju produktiem

V.1.5.1.   Principi

| V.1.5.1.1. | Ņemot vērā jauno terapiju produktu specifiku, var būt piemērojamas īpašas prasības papildus standarta prasībām attiecībā uz kvalitātes, drošuma un iedarbīguma novērtēšanu. |
| --- | --- |

V.1.5.1.1.

| V.1.5.1.2. | Turpmākajās iedaļās ir izceltas īpašas prasības, kas jāņem vērā attiecībā uz konkrēta veida jauno terapiju produktiem. Minētās īpašās prasības, kas noteiktas konkrēta veida jauno terapiju produktam, ir neizsmeļošs prasību uzskaitījums, ko var būt nepieciešams pielāgot attiecīgajam produktam katrā individuālā gadījumā un pamatojoties uz riska analīzi. |
| --- | --- |

V.1.5.1.2.

| V.1.5.1.3. | Visos gadījumos un jo īpaši attiecībā uz jaunajām terapijām, ko uzskata par jauninājumu veterinārās medicīnas jomā, pieteikuma iesniedzējiem jāņem vērā veterinārmedicīnas zināšanu pašreizējais līmenis un Aģentūras un Komisijas publicētie zinātniskie novērtējumi saskaņā ar šā pielikuma I iedaļu. |
| --- | --- |

V.1.5.1.3.

V.1.5.2.   Gēnu terapijas veterinārās zāles

| V.1.5.2.1. | Gēnu terapijas produkti ir bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, kas satur aktīvo vielu, kura satur rekombinēto nukleīnskābi vai sastāv no tās, kuru lieto vai ievada dzīvniekiem, lai regulētu, labotu, aizstātu, pievienotu vai dzēstu gēnu sekvenci. To terapeitiskais, profilaktiskais vai diagnostikas efekts ir tieši saistīts ar tajās esošās rekombinētās nukleīnskābes sekvenci vai šīs sekvences ģenētiskās ekspresijas produktu. |
| --- | --- |

V.1.5.2.1.

| V.1.5.2.2. | Papildus datu prasībām, kas izklāstītas II vai III iedaļā, piemēro šādas prasības:






  a) | sniedz informāciju par visām izejvielām, ko izmanto aktīvās vielas ražošanā, tostarp produktiem, kas vajadzīgi šūnu ģenētiskajai modifikācijai un vajadzības gadījumā secīgai ģenētiski modificēto šūnu kultivēšanai un saglabāšanai, ņemot vērā to, ka attīrīšanas fāzes var nebūt; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.2.2.

a)

sniedz informāciju par visām izejvielām, ko izmanto aktīvās vielas ražošanā, tostarp produktiem, kas vajadzīgi šūnu ģenētiskajai modifikācijai un vajadzības gadījumā secīgai ģenētiski modificēto šūnu kultivēšanai un saglabāšanai, ņemot vērā to, ka attīrīšanas fāzes var nebūt;

| b) | attiecībā uz zālēm, kas satur mikroorganismu vai vīrusu, sniedz datus par ģenētisko modifikāciju, sekvences analīzi, virulences vājināšanos, tropismu attiecībā uz specifiskiem audiem un šūnu tipiem, šūnu cikla atkarību no mikroorganisma vai vīrusa un vecāku celma patogenitāti un raksturlielumiem; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz zālēm, kas satur mikroorganismu vai vīrusu, sniedz datus par ģenētisko modifikāciju, sekvences analīzi, virulences vājināšanos, tropismu attiecībā uz specifiskiem audiem un šūnu tipiem, šūnu cikla atkarību no mikroorganisma vai vīrusa un vecāku celma patogenitāti un raksturlielumiem;

| c) | dokumentācijas atbilstošajās iedaļās apraksta ar ražošanas procesu un produktu saistītos piemaisījumus, jo īpaši replicēties spējīgu vīrusu piemaisījumus, ja vektors ir izveidots kā replicēties nespējīgs; |
| --- | --- |

c)

dokumentācijas atbilstošajās iedaļās apraksta ar ražošanas procesu un produktu saistītos piemaisījumus, jo īpaši replicēties spējīgu vīrusu piemaisījumus, ja vektors ir izveidots kā replicēties nespējīgs;

| d) | attiecībā uz plazmīdām visa zāļu glabāšanas termiņa laikā veic dažādu plazmīdu veidu kvantifikāciju; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz plazmīdām visa zāļu glabāšanas termiņa laikā veic dažādu plazmīdu veidu kvantifikāciju;

| e) | attiecībā uz ģenētiski modificētām šūnām testē šūnu raksturlielumus pirms un pēc ģenētiskās modifikācijas, kā arī pirms un pēc tai sekojošas sasaldēšanas/uzglabāšanas procedūras. Papildus īpašajām prasībām, kas attiecas uz gēnu terapijas zālēm, attiecībā uz ģenētiski modificētām šūnām ir spēkā kvalitātes prasības šūnu terapijas zālēm un audu inženierijas ražojumiem; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz ģenētiski modificētām šūnām testē šūnu raksturlielumus pirms un pēc ģenētiskās modifikācijas, kā arī pirms un pēc tai sekojošas sasaldēšanas/uzglabāšanas procedūras. Papildus īpašajām prasībām, kas attiecas uz gēnu terapijas zālēm, attiecībā uz ģenētiski modificētām šūnām ir spēkā kvalitātes prasības šūnu terapijas zālēm un audu inženierijas ražojumiem;

| f) | jāņem vērā nemērķa insercijas (kas izraisa, piemēram, audzējus/vēzi, vielmaiņas disfunkciju) un insercijas mutaģenēzi un genotoksiskumu (ģenētisko elementu insercija un DNS mainošu proteīnu kā genotoksisku blakusparādību mediatoru izpausme) mērķsugās; |
| --- | --- |

f)

jāņem vērā nemērķa insercijas (kas izraisa, piemēram, audzējus/vēzi, vielmaiņas disfunkciju) un insercijas mutaģenēzi un genotoksiskumu (ģenētisko elementu insercija un DNS mainošu proteīnu kā genotoksisku blakusparādību mediatoru izpausme) mērķsugās;

| g) | iesniedz dzimumšūnas līnijas transmisijas pētījumus, ja vien nav pamatots citādi. |
| --- | --- |

g)

iesniedz dzimumšūnas līnijas transmisijas pētījumus, ja vien nav pamatots citādi.

V.1.5.3.   Reģeneratīvā medicīna, audu inženierija un šūnu terapijas veterinārās zāles

| V.1.5.3.1. | Uzskata, ka reģeneratīvās zāles satur plašu produktu un terapiju klāstu, kuru vispārējais mērķis ir atjaunot funkcijas. Minētās zāles ietver uz šūnām balstītas terapijas, kurās ir iekļauti gēnu inženierijas ražojumi. |
| --- | --- |

V.1.5.3.1.

| V.1.5.3.2. | Šūnu terapijas veterinārās zāles ir bioloģiskas izcelsmes veterinārās zāles, kas satur tādas šūnas vai audus vai sastāv no tādām šūnām vai audiem, ar kuriem ir veiktas būtiskas manipulācijas pēc būtības vai funkciju ziņā, lai mainītu bioloģiskos raksturlielumus, fizioloģiskās funkcijas vai struktūrīpašības, kas būtiskas saistībā ar paredzēto klīnisko izmantojumu, vai no šūnām un audiem, kurus nav paredzēts lietot tai(-tām) pašai(-ām) būtiskajai(-ām) funkcijai(-ām) saņēmēja un donora organismā. Tās tiek pozicionētas kā zāles, kurām piemīt tādas īpašības vai kuras lieto vai ievada dzīvniekiem slimības ārstēšanas, profilakses vai diagnosticēšanas nolūkā, izmantojot zāļu šūnu vai audu farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai lai atjaunotu, salabotu vai aizstātu audu. |
| --- | --- |

V.1.5.3.2.

| V.1.5.3.3. | Papildus datu prasībām, kas izklāstītas II vai III iedaļā, piemēro šādas prasības:






  a) | sniedz informācijas kopsavilkumu par dzīvnieku audu un šūnu, kas izmantotas kā izejvielas, ieguvi un testēšanu. Ja izejvielas ir neveselas šūnas vai audi, to lietošanu pamato; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.3.3.

a)

sniedz informācijas kopsavilkumu par dzīvnieku audu un šūnu, kas izmantotas kā izejvielas, ieguvi un testēšanu. Ja izejvielas ir neveselas šūnas vai audi, to lietošanu pamato;

| b) | iespējamo mainīgumu, ko rada dzīvnieku audi un šūnas, apraksta kā daļu no ražošanas procesa validācijas, sniedz aktīvās vielas un gatavo zāļu raksturojumu, izstrādā pārbaudes, nosakot specifikācijas un stabilitāti; |
| --- | --- |

b)

iespējamo mainīgumu, ko rada dzīvnieku audi un šūnas, apraksta kā daļu no ražošanas procesa validācijas, sniedz aktīvās vielas un gatavo zāļu raksturojumu, izstrādā pārbaudes, nosakot specifikācijas un stabilitāti;

| c) | attiecībā uz šūnu ģenētisko modificēšanu piemēro tehniskās prasības, kas noteiktas gēnu terapijas produktiem; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz šūnu ģenētisko modificēšanu piemēro tehniskās prasības, kas noteiktas gēnu terapijas produktiem;

| d) | sniedz būtisku informāciju par šūnu populācijas vai šūnu maisījuma raksturojumu, norādot identitāti, tīrību (piemēram, svešas izcelsmes ierosinātāji un šūnu piemaisījumi), dzīvotspēju, iedarbīgumu, karioloģiju, tumoroģenēzi un piemērotību paredzētajam izmantojumam medicīnā. Pierāda šūnu ģenētisko stabilitāti; |
| --- | --- |

d)

sniedz būtisku informāciju par šūnu populācijas vai šūnu maisījuma raksturojumu, norādot identitāti, tīrību (piemēram, svešas izcelsmes ierosinātāji un šūnu piemaisījumi), dzīvotspēju, iedarbīgumu, karioloģiju, tumoroģenēzi un piemērotību paredzētajam izmantojumam medicīnā. Pierāda šūnu ģenētisko stabilitāti;

| e) | izpēta jebkuru komponentu, kas var mijiedarboties (tieši vai noārdīšanās vai vielmaiņas rezultātā) ar aktīvo vielu, ietekmi un mijiedarbību; |
| --- | --- |

e)

izpēta jebkuru komponentu, kas var mijiedarboties (tieši vai noārdīšanās vai vielmaiņas rezultātā) ar aktīvo vielu, ietekmi un mijiedarbību;

| f) | ja paredzētā iedarbība ietver trīsdimensionālu struktūru, tad kā daļu no raksturojuma norāda šūnas diferencēšanās pakāpi, šūnu strukturālo un iedarbības organizāciju un, ja nepieciešams, izveidoto ārpusšūnas matricu. |
| --- | --- |

f)

ja paredzētā iedarbība ietver trīsdimensionālu struktūru, tad kā daļu no raksturojuma norāda šūnas diferencēšanās pakāpi, šūnu strukturālo un iedarbības organizāciju un, ja nepieciešams, izveidoto ārpusšūnas matricu.

V.1.5.4.   Veterinārās zāles, kas īpaši paredzētas fāgu terapijai

| V.1.5.4.1. | Bakteriofāgi ir vīrusi, kas ir atkarīgi no bakteriāliem saimniekorganismiem, lai vairotos, un ļoti specifiski iedarbojas uz konkrētiem baktērijas celmiem. Fāgu terapiju var izmantot, piemēram, kā alternatīvu antibiotikām. Bakteriofāgi parasti sastāv no genoma, ko veido vienspirāles vai dubultspirāles DNS vai RNS ar proteīna kapsīda apvalku. Ņemot vērā ārstēšanai paredzēto mērķa dzīvnieku daudzveidību un bakteriofāgu specifiku, būs nepieciešams katrā individuālā gadījumā izvēlēties atbilstošo bakteriofāgu celmu pret slimību izraisošo bakteriālo celmu individuālajam slimības uzliesmojumam. |
| --- | --- |

V.1.5.4.1.

| V.1.5.4.2. | Gatavajā produktā izmantojamo bakteriofāgu kvalitāte un daudzums parast ir mainīgi. Tāpēc pastāvīgs bakteriofāgu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs nebūs ierasta situācija, jo fāgi ir pastāvīgi jāpielāgo. Pamatojoties uz minēto, ir jāizveido un jāuztur bakteriofāgu celmu sējmateriāls (salīdzināms ar daudzcelmu pieeju). |
| --- | --- |

V.1.5.4.2.

| V.1.5.4.3. | Bakteriofāgus, kā arī saimniekbaktēriju/pamatšūnu bankas ražošanai vēlams izgatavot, pamatojoties uz pirmējā sējmateriāla sistēmu. Sniedz apstiprinājumu, ka izmantotais bakteriofāgs ir lītisks. |
| --- | --- |

V.1.5.4.3.

| V.1.5.4.4. | Attiecībā uz visu pirmējo sējmateriālu pierāda, ka nav rezistences gēna(-u) un gēnu, kas kodē virulences faktorus. |
| --- | --- |

V.1.5.4.4.

| V.1.5.4.5. | Indikācija ir vienas vai vairāku īpašu infekciju vai infekcijas slimību profilaktiska, metafilaktiska un/vai terapeitiska ārstēšana. Ārstēšanas iedarbīgums ir saistīts ar fāgu lītisko aktivitāti, kas piešķir baktericīdo aktivitāti šiem bakteriofāgiem ar specifiku attiecībā uz konkrēto bakteriālo celmu. |
| --- | --- |

V.1.5.4.5.

| V.1.5.4.6. | Attiecībā uz ģenētiski modificētiem fāgiem raksturo ģenētisko modifikāciju. |
| --- | --- |

V.1.5.4.6.

V.1.5.5.   Veterinārās zāles, kas iegūtas, izmantojot nanotehnoloģijas

| V.1.5.5.1. | Nanotehnoloģijas galvenokārt uzskata par tehnoloģiju, kas rada nesējus ķīmiski sintezētām vielām, bet tie var būt arī nesēji bioloģiskām vielām. Nanodaļiņu izmantošana var būt veids, kā kontrolēt tādu vielu piegādi, kurām ir zema šķīdība vai toksiskas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

V.1.5.5.1.

| V.1.5.5.2. | “Nanotehnoloģija” atbilst nanomateriālu izstrādei, raksturošanai un ražošanai, kontrolējot formu un izmēru nanomērogā (līdz aptuveni 100 nm). |
| --- | --- |

V.1.5.5.2.

| V.1.5.5.3. | Uzskata, ka “nanodaļiņām” ir divi vai vairāki izmēri nanomērogā. |
| --- | --- |

V.1.5.5.3.

| V.1.5.5.4. | Veterinārajā jomā nanodaļiņas zāļu piegādes sistēmai ir būtiskās kā “produkti, kas iegūti, izmantojot nanotehnoloģijas” – nanodaļiņas tiek savienotas ar vielām, lai mainītu farmakokinētiskās un/vai farmakodinamiskās īpašības. iRNS zāles ir iekapsulētas nanodaļiņu piegādes sistēmās. |
| --- | --- |

V.1.5.5.4.

| V.1.5.5.5. | Papildus kvalitātes datu prasībām, kas izklāstītas II vai III iedaļā, piemēro šādas prasības:






  a) | nosaka daļiņu izmēra sadalījumu; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.5.5.

a)

nosaka daļiņu izmēra sadalījumu;

| b) | izmanto piemērotu in vitro testu attiecībā uz to funkciju un iespējamu piegādes spēju (ja izmanto kā zāļu piegādes sistēmu). |
| --- | --- |

b)

izmanto piemērotu in vitro testu attiecībā uz to funkciju un iespējamu piegādes spēju (ja izmanto kā zāļu piegādes sistēmu).

| V.1.5.5.6. | Attiecībā uz drošumu apdraudējumi, ko rada nanodaļiņu izmantošana zāļu piegādei, var pārsniegt tradicionālos apdraudējumus, ko rada ķimikālijas klasiskajās piegādes matricās. Tāpēc attiecībā uz drošumu ņem vērā šādus aspektus:






  a) | nanodaļiņas zāļu piegādei var ietekmēt zāļu toksiskumu. Aktīvās vielas toksiskumam ir izšķiroša loma attiecībā uz produktu, taču ņem vērā arī nanodaļiņu toksiskumu zāļu piegādei, jo tās var radīt īpašus riskus (aglomerāti, citotoksiskums), var radīt piemaisījumus adsorbcijas rezultātā, var radīt toksiskus materiālus sadalīšanās vai solubilizācijas rezultātā, vai arī tās var pārnest caur fizioloģisku barjeru (hematoencefalītiskas, fetoplacentālas, šūnu un kodolmembrānas, utt.). Šajā kontekstā:






  i) | kad tiek šķērsotas fizioloģiskās barjeras, izpēta nanodaļiņu ietekmi attiecībā uz zāļu piegādi attiecīgajā(-os) orgānā(-os); |
| --- | --- | --- | --- |

V.1.5.5.6.

a)

nanodaļiņas zāļu piegādei var ietekmēt zāļu toksiskumu. Aktīvās vielas toksiskumam ir izšķiroša loma attiecībā uz produktu, taču ņem vērā arī nanodaļiņu toksiskumu zāļu piegādei, jo tās var radīt īpašus riskus (aglomerāti, citotoksiskums), var radīt piemaisījumus adsorbcijas rezultātā, var radīt toksiskus materiālus sadalīšanās vai solubilizācijas rezultātā, vai arī tās var pārnest caur fizioloģisku barjeru (hematoencefalītiskas, fetoplacentālas, šūnu un kodolmembrānas, utt.). Šajā kontekstā:

i)

kad tiek šķērsotas fizioloģiskās barjeras, izpēta nanodaļiņu ietekmi attiecībā uz zāļu piegādi attiecīgajā(-os) orgānā(-os);

| ii) | izpēta aglomerātu ietekmi dažādos mērķa orgānos, īpaši pievēršoties embolisma riskam mazākajos asinsvados; |
| --- | --- |

ii)

izpēta aglomerātu ietekmi dažādos mērķa orgānos, īpaši pievēršoties embolisma riskam mazākajos asinsvados;

| iii) | nanodaļiņu drošuma jautājumi attiecībā uz zāļu piegādi var būt saistīti ar kumulatīvu ietekmi, sadalīšanās profilu vai noturību organismā, negatīvi ietekmējot mērķa orgānu funkcijas; |
| --- | --- |

iii)

nanodaļiņu drošuma jautājumi attiecībā uz zāļu piegādi var būt saistīti ar kumulatīvu ietekmi, sadalīšanās profilu vai noturību organismā, negatīvi ietekmējot mērķa orgānu funkcijas;

| iv) | drošuma jautājumi var būt aktuāli arī šūnu līmenī. Šūnas ne vienmēr var būt spējīgas iznīcināt nanodaļiņas, kas tiek pārnestas caur šūnu membrānu, izraisot citotoksiskumu, jo īpaši ierosinot oksidatīvo stresu. Toksikoloģiskajās analīzēs, kas jāveic, jāspēj novērtēt šo citotoksiskumu un saistītos aspektus, piemēram, toksisku brīvo radikāļu rašanos un bionoturību. |
| --- | --- |

iv)

drošuma jautājumi var būt aktuāli arī šūnu līmenī. Šūnas ne vienmēr var būt spējīgas iznīcināt nanodaļiņas, kas tiek pārnestas caur šūnu membrānu, izraisot citotoksiskumu, jo īpaši ierosinot oksidatīvo stresu. Toksikoloģiskajās analīzēs, kas jāveic, jāspēj novērtēt šo citotoksiskumu un saistītos aspektus, piemēram, toksisku brīvo radikāļu rašanos un bionoturību.

| b) | Zāļu piegādei izmantotajās nanodaļiņās iekļauto aktīvo vielu toksikoloģijas profils var atšķirties, jo tās var būt dažādi sadalītas dažādos iekšējos orgānos (atšķirīga šķīdība bioloģiskajās matricās), vai arī tās var negaidīti šķērsot dažādas bioloģiskās barjeras organismā, piemēram, smadzeņu barjeru. |
| --- | --- |

b)

Zāļu piegādei izmantotajās nanodaļiņās iekļauto aktīvo vielu toksikoloģijas profils var atšķirties, jo tās var būt dažādi sadalītas dažādos iekšējos orgānos (atšķirīga šķīdība bioloģiskajās matricās), vai arī tās var negaidīti šķērsot dažādas bioloģiskās barjeras organismā, piemēram, smadzeņu barjeru.

| c) | Ar aktīvajām vielām saistītās blakusparādības var saasināties, ja aktīvās vielas piegādā ar nanodaļiņām. |
| --- | --- |

c)

Ar aktīvajām vielām saistītās blakusparādības var saasināties, ja aktīvās vielas piegādā ar nanodaļiņām.

| d) | Imūndrošuma jautājumi, piemēram, imūntoksiskums (tiešs kaitējums imūnšūnām), imunostimulācija, imūndepresija un imūnmodulācija (piemēram, komplementa aktivācija, iekaisums, nespecifiskā vai adaptīvā imunitāte), jau tika identificēti attiecībā uz nanozālēm. |
| --- | --- |

d)

Imūndrošuma jautājumi, piemēram, imūntoksiskums (tiešs kaitējums imūnšūnām), imunostimulācija, imūndepresija un imūnmodulācija (piemēram, komplementa aktivācija, iekaisums, nespecifiskā vai adaptīvā imunitāte), jau tika identificēti attiecībā uz nanozālēm.

| e) | Ņem vērā nanodaļiņu spēju radīt iekaisīgas vai alerģiskas reakcijas. Spēja iekļūt asinsritē un rosināt iekaisīgas reakcijas var izraisīt diseminētu intravaskulāro koagulāciju vai fribrinolīzi, kam var būt turpmākas sekas, piemēram, tromboze. Tāpēc pārbauda nanodaļiņu hemosaderību. |
| --- | --- |

e)

Ņem vērā nanodaļiņu spēju radīt iekaisīgas vai alerģiskas reakcijas. Spēja iekļūt asinsritē un rosināt iekaisīgas reakcijas var izraisīt diseminētu intravaskulāro koagulāciju vai fribrinolīzi, kam var būt turpmākas sekas, piemēram, tromboze. Tāpēc pārbauda nanodaļiņu hemosaderību.

V.1.5.6.   RNS antisensu terapijas un RNS interferences terapijas produkti

| V.1.5.6.1. | Antisensu terapijas un interferences terapijas produktus var radīt sintēzē vai izmantojot rekombinācijas metodes. |
| --- | --- |

V.1.5.6.1.

| V.1.5.6.2. | Antisensu RNS ir vienspirāles RNS, kas papildina proteīnu kodēšanas informācijas RNS, ar kuru tā hibridizējas, un tādējādi bloķē tās pārvēršanos proteīnā. |
| --- | --- |

V.1.5.6.2.

| V.1.5.6.3. | RNS interferece ir bioloģisks process, kurā RNS molekulas nomāc gēnu ekspresiju vai translāciju, neitralizējot mērķa iRNS molekulas. |
| --- | --- |

V.1.5.6.3.

| V.1.5.6.4. | Papildus datu prasībām, kas izklāstītas II vai III iedaļā, piemēro šādas prasības:






  a) | gatavā produkta kontroltestu ietvaros jānosaka RNS segmentu minimālais apjoms tilpumā, kā arī jāapstiprina, ka RNS segmenti atspoguļo pareizo sekvenci; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.6.4.

a)

gatavā produkta kontroltestu ietvaros jānosaka RNS segmentu minimālais apjoms tilpumā, kā arī jāapstiprina, ka RNS segmenti atspoguļo pareizo sekvenci;

| b) | dažiem antisensu terapijas produktiem, uz kuriem attiecas šā pielikuma II iedaļa, var būt vajadzīgs potences biotests to izlaides testēšanai; |
| --- | --- |

b)

dažiem antisensu terapijas produktiem, uz kuriem attiecas šā pielikuma II iedaļa, var būt vajadzīgs potences biotests to izlaides testēšanai;

| c) | stabilitātes pētījumos iekļauj testu, kurā uzrauga RNS segmentu sadalīšanās ātrumu laika gaitā; |
| --- | --- |

c)

stabilitātes pētījumos iekļauj testu, kurā uzrauga RNS segmentu sadalīšanās ātrumu laika gaitā;

| d) | attiecībā uz RNS antisensu terapijas produktiem ņem vērā iespējamo kaitīgo ietekmi, ko var radīt mērķa vai nemērķa sasaiste, kā arī iespējamo ar antisensu terapiju nesaistīto ietekmi, ko izraisa, piemēram, akumulācija, proiekaisuma reakcijas un aptamēru sasaiste; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz RNS antisensu terapijas produktiem ņem vērā iespējamo kaitīgo ietekmi, ko var radīt mērķa vai nemērķa sasaiste, kā arī iespējamo ar antisensu terapiju nesaistīto ietekmi, ko izraisa, piemēram, akumulācija, proiekaisuma reakcijas un aptamēru sasaiste;

| e) | attiecībā uz RNSi terapijas produktiem ņem vērā iespējamo nemērķa interferences kaitīgo ietekmi (ko izraisa pozitīvā RNSi spirāle), kā arī iespējamību, ka var tikt šķērsota asins–smadzeņu barjera un izraisīti centrālās nervu sistēmas traucējumi; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz RNSi terapijas produktiem ņem vērā iespējamo nemērķa interferences kaitīgo ietekmi (ko izraisa pozitīvā RNSi spirāle), kā arī iespējamību, ka var tikt šķērsota asins–smadzeņu barjera un izraisīti centrālās nervu sistēmas traucējumi;

| f) | RNS antisensu terapijas un RNS interferences terapijas produktiem, kas paredzēti gēnu terapijai, ņem vērā prasības attiecībā uz gēnu terapijas veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

f)

RNS antisensu terapijas un RNS interferences terapijas produktiem, kas paredzēti gēnu terapijai, ņem vērā prasības attiecībā uz gēnu terapijas veterinārajām zālēm.

V.2.   Vakcīnas antigēnu pamatlieta

Attiecībā uz konkrētām imunoloģiskām veterinārajām zālēm un atkāpjoties no III.b iedaļas 2. daļas, ir ieviesta vakcīnas antigēnu pamatlietas koncepcija.

| V.2.1. | Principi |
| --- | --- |

V.2.1.

| V.2.1.1. | Šī pielikuma nozīmē vakcīnas antigēnu pamatlieta ir atsevišķa vakcīnas tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācijas daļa, kurā ietverta visa attiecīgā informācija par to aktīvo vielu kvalitāti, kas ir šo veterināro zāļu sastāvdaļa. Šī atsevišķā dokumentācijas daļa var attiekties uz vienu vai vairākām monovakcīnām un/vai kombinētajām vakcīnām, par kurām pieteikumu iesniedz viens un tas pats pieteikuma iesniedzējs vai tirdzniecības atļaujas turētājs. |
| --- | --- |

V.2.1.1.

| V.2.1.2. | Vakcīnas antigēnu pamatlietas izmantošana ir neobligāta. Attiecībā uz kombinētajām vakcīnām norāda vakcīnas antigēnu(-us), kas iekļaujams(-i) vakcīnu antigēnu pamatlietā(-ās), un ir vajadzīga atsevišķa vakcīnas antigēnu pamatlieta par katru no tām. |
| --- | --- |

V.2.1.2.

| V.2.1.3. | Vakcīnas antigēnu pamatlietu iesniedz un apstiprina saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

V.2.1.3.

| V.2.2. | Saturs
  Vakcīnas antigēnu pamatlietā ietver informāciju, kas minēta V.2.2.1.–V.2.3.3. daļā un izgūta no attiecīgajām 1. daļas (Dokumentācijas kopsavilkums) un 2. daļas (Kvalitātes dokumentācija) iedaļām, kā izklāstīts šā pielikuma III.b iedaļā. |
| --- | --- |

V.2.2.

Vakcīnas antigēnu pamatlietā ietver informāciju, kas minēta V.2.2.1.–V.2.3.3. daļā un izgūta no attiecīgajām 1. daļas (Dokumentācijas kopsavilkums) un 2. daļas (Kvalitātes dokumentācija) iedaļām, kā izklāstīts šā pielikuma III.b iedaļā.

| V.2.2.1. | Dokumentācijas kopsavilkums (1. daļa)
  Norāda aktīvās vielas ražošanas un kontroles dažādajos posmos iesaistīto ražotāju un ražotņu nosaukumus un adreses, kam pievieno atbilstošo tirdzniecības atļauju kopijas. |
| --- | --- |

V.2.2.1.

Norāda aktīvās vielas ražošanas un kontroles dažādajos posmos iesaistīto ražotāju un ražotņu nosaukumus un adreses, kam pievieno atbilstošo tirdzniecības atļauju kopijas.

| V.2.2.2. | Sastāvdaļu kvalitatīvie un kvantitatīvie dati (2.A daļa)
  Norāda aktīvās vielas pilnīgu un precīzu nosaukumu (piemēram, vīrusa vai baktērijas celms, antigēns) tādā pašā veidā, kā minēts jebkurā gatavajā produktā. Sniedz informāciju par produkta izstrādi, kas ir būtiska attiecībā uz aktīvo vielu. |
| --- | --- |

V.2.2.2.

Norāda aktīvās vielas pilnīgu un precīzu nosaukumu (piemēram, vīrusa vai baktērijas celms, antigēns) tādā pašā veidā, kā minēts jebkurā gatavajā produktā. Sniedz informāciju par produkta izstrādi, kas ir būtiska attiecībā uz aktīvo vielu.

| V.2.2.3. | Ražošanas metodes apraksts (2.B daļa)
  Iesniedz aktīvās vielas ražošanas metodes aprakstu, iekļaujot galveno ražošanas posmu validāciju un attiecīgā gadījumā ierosinātās starpuzglabāšanas pamatojumu. Par inaktivētām vakcīnām sniedz datus, kas attiecas uz aktīvās vielas inaktivāciju, arī inaktivācijas procesa validāciju. |
| --- | --- |

V.2.2.3.

Iesniedz aktīvās vielas ražošanas metodes aprakstu, iekļaujot galveno ražošanas posmu validāciju un attiecīgā gadījumā ierosinātās starpuzglabāšanas pamatojumu. Par inaktivētām vakcīnām sniedz datus, kas attiecas uz aktīvās vielas inaktivāciju, arī inaktivācijas procesa validāciju.

| V.2.2.4. | Izejvielu ražošana un kontrole (2.C daļa) |
| --- | --- |

V.2.2.4.

| V.2.2.4.1. | Piemēro standarta prasības, kas aprakstītas 2.C daļas III.b iedaļā un attiecas uz aktīvo vielu. |
| --- | --- |

V.2.2.4.1.

| V.2.2.4.2. | Sniedz informāciju par aktīvo vielu (piemēram, vīrusu/baktēriju celms), substrātu(-iem) (šūnas, barotne) un visām izejvielām (farmakopejā minētas vai neminētas, bioloģiskas vai nebioloģiskas), kas izmantotas aktīvās vielas ražošanā. |
| --- | --- |

V.2.2.4.2.

| V.2.2.4.3. | Dokumentācijā iekļauj specifikācijas, informāciju par īstenotajiem procesiem un par visām izejvielu partijām veicamajiem kvalitātes kontroltestiem un rezultātus par visu izmantoto komponentu partiju. |
| --- | --- |

V.2.2.4.3.

| V.2.2.4.4. | Attiecīgā gadījumā sniedz TSE un svešas izcelsmes ierosinātāju riska novērtējumu. Jāņem vērā, ka attiecībā uz TSE un svešas izcelsmes ierosinātāju riska novērtējumu apsver mērķsugas, kas paturētas gatavajiem produktiem, sniedzot atsauci uz vakcīnas antigēnu pamatlietu. Vakcīnas antigēnu pamatlietas līmenī var atsaukties uz brīdinājumiem vai lietošanas ierobežojumiem atkarībā no sniegtās informācijas, kurus var mazināt riska analīzes laikā gatavā produkta līmenī. |
| --- | --- |

V.2.2.4.4.

| V.2.2.4.5. | Ja aktīvo vielu iegūst, izmantojot rekombinācijas metodes, sniedz visus attiecīgos būtiskos datus par ģenētiski modificētajiem vīrusiem/baktērijām. |
| --- | --- |

V.2.2.4.5.

| V.2.2.5. | Kontroltesti ražošanas procesa gaitā (2.D daļa)
  Attiecībā uz procesa kontroltestiem, ko veic aktīvās vielas ražošanas laikā, tostarp galveno kontroltestu validāciju un attiecīgā gadījumā jebkādu ierosināto starpuzglabāšanu (pirms samaisīšanas), piemēro standarta prasības, kas aprakstītas III.b iedaļas 2.D daļā. |
| --- | --- |

V.2.2.5.

Attiecībā uz procesa kontroltestiem, ko veic aktīvās vielas ražošanas laikā, tostarp galveno kontroltestu validāciju un attiecīgā gadījumā jebkādu ierosināto starpuzglabāšanu (pirms samaisīšanas), piemēro standarta prasības, kas aprakstītas III.b iedaļas 2.D daļā.

| V.2.2.6. | Visu partiju atbilstība (2.F daļa)
  Attiecībā uz atbilstības pierādīšanu antigēna ražošanā piemēro standarta prasības, kas izklāstītas III.b iedaļas 2.F daļā. |
| --- | --- |

V.2.2.6.

Attiecībā uz atbilstības pierādīšanu antigēna ražošanā piemēro standarta prasības, kas izklāstītas III.b iedaļas 2.F daļā.

| V.2.2.7. | Stabilitāte (2.G daļa)
  Lai pierādītu antigēna un attiecīgā gadījumā jebkādas starpuzglabāšanas stabilitāti, piemēro standarta prasības, kas aprakstītas III.b iedaļas 2.G daļā. |
| --- | --- |

V.2.2.7.

Lai pierādītu antigēna un attiecīgā gadījumā jebkādas starpuzglabāšanas stabilitāti, piemēro standarta prasības, kas aprakstītas III.b iedaļas 2.G daļā.

| V.2.3. | Izvērtēšana un sertifikācija |
| --- | --- |

V.2.3.

| V.2.3.1. | Attiecībā uz vakcīnām, kas satur jaunu(-us) vakcīnas antigēnu(-us), ja vakcīnas antigēnu pamatlieta jau nepastāv, pieteikuma iesniedzējs iesniedz Aģentūrai pilnīgu tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentāciju, kurā iekļauj visas vakcīnas antigēnu pamatlietas, kas atbilst katram atsevišķam vakcīnas antigēnam, attiecībā uz kuru paredzēts izmantot vakcīnas antigēnu pamatlietu. Aģentūra veic visu vakcīnas antigēnu pamatlietu zinātnisko un tehnisko novērtējumu. Ja novērtējums ir pozitīvs, par katru vakcīnas antigēnu pamatlietu izdod sertifikātu, kas apliecina, ka tā atbilst Savienības tiesību aktiem, kā arī novērtējuma ziņojumu. Sertifikāts ir derīgs visā Savienībā. |
| --- | --- |

V.2.3.1.

| V.2.3.2. | V.2.3.1. daļa attiecas arī uz visām vakcīnām, kas sastāv no jaunas vakcīnas antigēnu kombinācijas, neatkarīgi no tā, vai viens vai vairāki šie vakcīnas antigēni ir Savienībā jau atļautu vakcīnu daļa. |
| --- | --- |

V.2.3.2.

| V.2.3.3. | Aģentūra zinātniski un tehniski novērtē satura izmaiņas, kas veiktas Savienībā atļautas vakcīnas antigēnu pamatlietā. Ja novērtējums ir pozitīvs, Aģentūra par vakcīnas antigēnu pamatlietu izdod sertifikātu, kas apliecina, ka tā atbilst Savienības tiesību aktiem. Izdotais sertifikāts ir derīgs visā Savienībā. |
| --- | --- |

V.2.3.3.

V.3.   Daudzcelmu dokumentācija

| V.3.1. | Attiecībā uz konkrētām imunoloģiskām veterinārajām zālēm un atkāpjoties no III.b daļas 2. daļas noteikumiem, ir ieviesta daudzcelmu dokumentācijas koncepcija. |
| --- | --- |

V.3.1.

| V.3.2. | Daudzcelmu dokumentācija ir vienota dokumentācija, kas satur attiecīgos datus tādu dažādu celmu iespēju/celmu kombināciju vienreizējai un padziļinātai zinātniskai novērtēšanai, kas sniedz atļauju izmantot inaktivētas vakcīnas pret antigēniski mainīgajiem vīrusiem vai baktērijām, attiecībā uz kurām ir vajadzīgas ātras vai biežas izmaiņas vakcīnu preparāta sastāvā, lai nodrošinātu iedarbīgumu, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju attiecīgajā jomā. Atkarībā no epidemioloģiskās situācijas, kurā vakcīnas paredzēts lietot, var izvēlēties vairākus celmus no dokumentācijā iekļautajiem, lai izgatavotu gala produktu. |
| --- | --- |

V.3.2.

| V.3.3. | Katra daudzcelmu dokumentācija attiecas tikai uz vienu vīrusu sugu, baktēriju ģinti vai vektoru konkrētai slimībai; maisījumus, kas satur dažādus vīrusus, kuri pieder dažādām saimēm, ģintīm, sugām, vai baktērijas, kas pieder pie dažādām saimēm vai ģintīm, nevar apstiprināt daudzcelmu dokumentācijas kontekstā. |
| --- | --- |

V.3.3.

| V.3.4. | Attiecībā uz jauniem daudzcelmu dokumentācijas tirdzniecības atļauju pieteikumiem, ja vēl nepastāv daudzcelmu vakcīna konkrētam vīrusam/baktērijai/slimībai, Aģentūra pirms pieteikuma iesniegšanas apstiprina atbilstību, lai izmantotu daudzcelmu dokumentācijas pieeju. |
| --- | --- |

V.3.4.

| V.3.5. | Daudzcelmu dokumentāciju iesniedz saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

V.3.5.

V.4.   Vakcīnu platformas tehnoloģija

| V.4.1. | Principi |
| --- | --- |

V.4.1.

| V.4.1.1. | Vakcīnu platformas tehnoloģija ir tādu tehnoloģiju kopums, kurās visās izmanto pamata nesēju vai vektoru, kas ir modificēts ar atšķirīgu antigēnu vai antigēnu kopumu katrai no platformas iegūtajai vakcīnai. Tas cita starpā ietver uz proteīniem balstītas platformas (vīrusiem līdzīgas daļiņas), DNS vakcīnu platformas, uz iRNS balstītas platformas, replikonus (pašreplicējoša RNS) un vīrusu un baktēriju vektoru vakcīnas. |
| --- | --- |

V.4.1.1.

| V.4.1.2. | Tirdzniecības atļaujas pieteikumus par imunoloģiskām veterinārajām zālēm, kas ražotas, pamatojoties uz vakcīnu platformu tehnoloģiju, uzskata par atbilstošiem, lai tiem piemērotu samazinātas datu prasības. Ir vajadzīga pilnīga dokumentācija par ražotāja pirmo produktu, kas izgatavots, pamatojoties uz konkrētu platformu tehnoloģiju, konkrētai mērķsugai. Iesniedzot pirmo (pilnīgo) dokumentāciju, kas balstīta uz platformu tehnoloģiju, pieteikuma iesniedzējs var vienlaikus iesniegt “platformas tehnoloģiju pamatlietu”, kas satur visus datus par platformu, par kuriem ir pamatota zinātniskā noteiktība, kas nemainīsies neatkarīgi no platformai pievienotā(-ajiem) antigēna(-iem)/gēna(-iem). Platformas tehnoloģiju pamatlietā iekļaujamo datu veids būs atkarīgs no platformas veida. |
| --- | --- |

V.4.1.2.

| V.4.1.3. | Tiklīdz platformas tehnoloģiju pamatlieta ir sertificēta, sertifikātu var izmantot, lai izpildītu attiecīgās datu prasības turpmākos tirdzniecības atļaujas pieteikumos, kas balstīti uz to pašu platformu un paredzēti tai pašai mērķsugai. |
| --- | --- |

V.4.1.3.

V.4.2.   Izvērtēšana un sertifikācija

| V.4.2.1. | Platformas tehnoloģiju pamatlietu iesniedz saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras publicētajiem norādījumiem. Aģentūra veic visu platformas tehnoloģiju pamatlietu zinātnisko un tehnisko novērtējumu. Ja novērtējums ir pozitīvs, par platformas tehnoloģiju pamatlietu izdod sertifikātu, kas apliecina, ka tā atbilst Savienības tiesību aktiem, kā arī novērtējuma ziņojumu. Sertifikāts ir derīgs visā Savienībā. |
| --- | --- |

V.4.2.1.

| V.4.2.2. | Aģentūra zinātniski un tehniski novērtē satura izmaiņas, kas veiktas Savienībā atļautas vakcīnas platformas tehnoloģiju pamatlietā. |
| --- | --- |

V.4.2.2.

| V.4.2.3. | Ja novērtējums ir pozitīvs, Aģentūra par platformas tehnoloģiju pamatlietu izdod sertifikātu, kas apliecina, ka tā atbilst Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

V.4.2.3.

V.5.   Apstiprinātas homeopātiskas veterinārās zāles

| V.5.1. | Kvalitāte (2. daļa)

  Uz dokumentiem 85. panta 2. punktā minēto homeopātisko veterināro zāļu apstiprināšanai attiecas II.2. iedaļas 2. daļas noteikumi ar tālāk izklāstītajām izmaiņām. |
| --- | --- |

V.5.1.

Uz dokumentiem 85. panta 2. punktā minēto homeopātisko veterināro zāļu apstiprināšanai attiecas II.2. iedaļas 2. daļas noteikumi ar tālāk izklāstītajām izmaiņām.

| V.5.2. | Terminoloģija

  Tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācijā aprakstītās homeopātiskās izejvielas latīniskais nosaukums saskan ar Eiropas farmakopejā lietoto latīnisko nosaukumu vai, ja tas tur nav minēts, – ar dalībvalsts oficiālajā farmakopejā minēto nosaukumu. Attiecīgā gadījumā sniedz katrā dalībvalstī izmantoto tradicionālo nosaukumu vai nosaukumus. |
| --- | --- |

V.5.2.

Tirdzniecības atļaujas pieteikuma dokumentācijā aprakstītās homeopātiskās izejvielas latīniskais nosaukums saskan ar Eiropas farmakopejā lietoto latīnisko nosaukumu vai, ja tas tur nav minēts, – ar dalībvalsts oficiālajā farmakopejā minēto nosaukumu. Attiecīgā gadījumā sniedz katrā dalībvalstī izmantoto tradicionālo nosaukumu vai nosaukumus.

| V.5.3. | Izejvielu kontrole

  Ar pieteikumu kopā iesniegtos datus un dokumentus par izejvielām, t. i., par visiem materiāliem, tostarp jēlvielām un starpsavienojumiem līdz pat galīgajam atšķaidījumam, kas jāiekļauj gatavajās apstiprinātajās homeopātiskajās veterinārajās zālēs, papildina ar datiem par homeopātisko izejvielu.
  Vispārīgās kvalitātes prasības attiecas uz visām izejvielām un jēlvielām, kā arī uz ražošanas procesa starpposmiem līdz pat galīgajam atšķaidījumam, ko iestrādā gatavajās homeopātiskajās zālēs. Ja sastāvā ir toksisks komponents, kontroli attiecībā uz šo komponentu veic galīgajā atšķaidījumā, ja vien tas ir iespējams. Ja augstas atšķaidījuma pakāpes dēļ tas nav iespējams, toksiskā komponenta kontroli parasti veic agrākā posmā. Visus ražošanas procesa posmus no izejvielām līdz galīgajam atšķaidījumam gatavajās zālēs izsmeļoši apraksta.
  Ja ražošanas process ietver atšķaidīšanu, šie ražošanas posmi jāizpilda saskaņā ar homeopātiskās ražošanas metodēm, kas noteiktas Eiropas farmakopejas attiecīgajā monogrāfijā vai, ja tie tur nav minēti, – saskaņā ar kādas dalībvalsts oficiālajā farmakopejā noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

V.5.3.

Ar pieteikumu kopā iesniegtos datus un dokumentus par izejvielām, t. i., par visiem materiāliem, tostarp jēlvielām un starpsavienojumiem līdz pat galīgajam atšķaidījumam, kas jāiekļauj gatavajās apstiprinātajās homeopātiskajās veterinārajās zālēs, papildina ar datiem par homeopātisko izejvielu.

Vispārīgās kvalitātes prasības attiecas uz visām izejvielām un jēlvielām, kā arī uz ražošanas procesa starpposmiem līdz pat galīgajam atšķaidījumam, ko iestrādā gatavajās homeopātiskajās zālēs. Ja sastāvā ir toksisks komponents, kontroli attiecībā uz šo komponentu veic galīgajā atšķaidījumā, ja vien tas ir iespējams. Ja augstas atšķaidījuma pakāpes dēļ tas nav iespējams, toksiskā komponenta kontroli parasti veic agrākā posmā. Visus ražošanas procesa posmus no izejvielām līdz galīgajam atšķaidījumam gatavajās zālēs izsmeļoši apraksta.

Ja ražošanas process ietver atšķaidīšanu, šie ražošanas posmi jāizpilda saskaņā ar homeopātiskās ražošanas metodēm, kas noteiktas Eiropas farmakopejas attiecīgajā monogrāfijā vai, ja tie tur nav minēti, – saskaņā ar kādas dalībvalsts oficiālajā farmakopejā noteiktajām metodēm.

| V.5.4. | Gatavo zāļu kontroltesti

  Vispārīgās kvalitātes prasības attiecas uz gatavajām homeopātiskajām veterinārajām zālēm. Jebkuru izņēmumu pieteikuma iesniedzējs pienācīgi pamato.
  Identificē un nosaka visus toksikoloģiski nozīmīgos komponentus. Ja var pamatot, ka visu toksikoloģiski nozīmīgo komponentu identificēšana un/vai analīze nav iespējama, piemēram, to atšķaidījuma gatavajās zālēs dēļ, kvalitāti pierāda ar ražošanas un atšķaidīšanas procesa pilnīgu validēšanu. |
| --- | --- |

V.5.4.

Vispārīgās kvalitātes prasības attiecas uz gatavajām homeopātiskajām veterinārajām zālēm. Jebkuru izņēmumu pieteikuma iesniedzējs pienācīgi pamato.

Identificē un nosaka visus toksikoloģiski nozīmīgos komponentus. Ja var pamatot, ka visu toksikoloģiski nozīmīgo komponentu identificēšana un/vai analīze nav iespējama, piemēram, to atšķaidījuma gatavajās zālēs dēļ, kvalitāti pierāda ar ražošanas un atšķaidīšanas procesa pilnīgu validēšanu.

| V.5.5. | Stabilitātes testi

  Pierāda gatavā produkta stabilitāti. Homeopātisko izejvielu stabilitātes dati parasti ir attiecināmi uz atšķaidījumiem/potencēšanas rezultātiem, ko no tām iegūst. Ja atšķaidījuma pakāpes dēļ aktīvās vielas identifikācija vai analīze nav iespējama, var ņemt vērā zāļu formas stabilitātes datus. |
| --- | --- |

V.5.5.

Pierāda gatavā produkta stabilitāti. Homeopātisko izejvielu stabilitātes dati parasti ir attiecināmi uz atšķaidījumiem/potencēšanas rezultātiem, ko no tām iegūst. Ja atšķaidījuma pakāpes dēļ aktīvās vielas identifikācija vai analīze nav iespējama, var ņemt vērā zāļu formas stabilitātes datus.

| V.5.6. | Drošības dokumentācija (3. daļa)

  Uz homeopātiskajām veterinārajām zālēm, kas minētas šīs regulas 4. panta 10. punktā, attiecas 3. daļa ar tālāk norādīto specifikāciju, neskarot noteikumus Komisijas Regulā (ES) Nr. 37/2010 (7) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.
  Visu trūkstošo informāciju pamato, piemēram, sniedz pamatojumu par to, kādēļ pieņemama drošības līmeņa pierādījums ir atbalstāms, kaut arī nav dažu pētījumu. |
| --- | --- |

V.5.6.

Uz homeopātiskajām veterinārajām zālēm, kas minētas šīs regulas 4. panta 10. punktā, attiecas 3. daļa ar tālāk norādīto specifikāciju, neskarot noteikumus Komisijas Regulā (ES) Nr. 37/2010 (7) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.

Visu trūkstošo informāciju pamato, piemēram, sniedz pamatojumu par to, kādēļ pieņemama drošības līmeņa pierādījums ir atbalstāms, kaut arī nav dažu pētījumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/10/EK (2004. gada 11. februāris) par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz labas laboratoriju prakses principu piemērošanu un šo principu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz ķīmisku vielu testēšanu (OV L 50, 20.2.2004., 44. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/9/EK (2004. gada 11. februāris) par labas laboratoriju prakses (LLP) pārbaudi un apstiprināšanu (OV L 50, 20.2.2004., 28. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/35/EK (2009. gada 23. aprīlis) par zālēm pievienojamām krāsvielām (OV L 109, 30.4.2009., 10. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (2012. gada 9. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas (OV L 83, 22.3.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) 2018/782 (2018. gada 29. maijs), ar ko iedibina Regulā (EK) Nr. 470/2009 minētos riska izvērtēšanas un riska pārvaldības ieteikumu metodiskos principus (OV L 132, 30.5.2018., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

6

REACH

(7)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

7

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/78

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/806

(2021. gada 10. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūtu oglekļa dioksīdu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 28. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido sarakstu ar esošajām aktīvajām vielām, kas jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu izmantošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido sarakstu ar esošajām aktīvajām vielām, kas jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu izmantošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds.

| (2) | No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds ir novērtēts izmantošanai 19. produkta veida biocīdos “Repelenti un atraktanti”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds ir novērtēts izmantošanai 19. produkta veida biocīdos “Repelenti un atraktanti”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2019. gada 18. septembrī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Francija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2019. gada 18. septembrī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem.

| (4) | Biocīdu komiteja, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu 2020. gada 16. jūnijā pieņēma Aģentūras atzinumu (3). |
| --- | --- |

(4)

Biocīdu komiteja, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu 2020. gada 16. jūnijā pieņēma Aģentūras atzinumu (3).

| (5) | Saskaņā ar šo atzinumu ir sagaidāms, ka 19. produkta veida biocīdi, kuros izmantots no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds, atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām. Aģentūras atzinumā arī secināts, ka šī aktīvā viela nerada pamatu bažām un ir derīga iekļaušanai Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar šo atzinumu ir sagaidāms, ka 19. produkta veida biocīdi, kuros izmantots no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds, atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām. Aģentūras atzinumā arī secināts, ka šī aktīvā viela nerada pamatu bažām un ir derīga iekļaušanai Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā.

| (6) | Tāpēc, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūtu oglekļa dioksīdu ir lietderīgi iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds ir novērtēts, pamatojoties uz aktīvās vielas dokumentāciju (materiāliem), kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 11. panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, tāpēc no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikuma 6. kategorijā “Vielas, attiecībā uz kurām kāda dalībvalsts saskaņā ar šīs regulas 7. panta 3. punktu ir validējusi dokumentāciju par kādu aktīvo vielu vai pieņēmusi šādu dokumentāciju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. panta 1. punktu”. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūtu oglekļa dioksīdu ir lietderīgi iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds ir novērtēts, pamatojoties uz aktīvās vielas dokumentāciju (materiāliem), kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (4) 11. panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, tāpēc no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikuma 6. kategorijā “Vielas, attiecībā uz kurām kāda dalībvalsts saskaņā ar šīs regulas 7. panta 3. punktu ir validējusi dokumentāciju par kādu aktīvo vielu vai pieņēmusi šādu dokumentāciju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. panta 1. punktu”.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkts ietver pārejas pasākumus attiecībā uz gadījumiem, kad saskaņā ar minēto regulu tiek apstiprināta esoša aktīvā viela, kas iekļauta esošo aktīvo vielu sistemātiskas pārbaudes darba programmā. Lai no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūta oglekļa dioksīda, kas izmantojams 19. produkta veida biocīdos, gadījumā dotu pietiekami ilgu laiku saskaņā ar minētās regulas 89. panta 3. punkta otro daļu iesniegt atļaujas pieteikumus, par apstiprināšanas datumu minētās regulas 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā būtu jānosaka 2022. gada 1. jūlijs, |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkts ietver pārejas pasākumus attiecībā uz gadījumiem, kad saskaņā ar minēto regulu tiek apstiprināta esoša aktīvā viela, kas iekļauta esošo aktīvo vielu sistemātiskas pārbaudes darba programmā. Lai no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūta oglekļa dioksīda, kas izmantojams 19. produkta veida biocīdos, gadījumā dotu pietiekami ilgu laiku saskaņā ar minētās regulas 89. panta 3. punkta otro daļu iesniegt atļaujas pieteikumus, par apstiprināšanas datumu minētās regulas 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā būtu jānosaka 2022. gada 1. jūlijs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā no propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūta oglekļa dioksīda, kas izmantojams 19. produkta veida biocīdos, apstiprināšanas datums ir 2022. gada 1. jūlijs.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance:
  Carbon dioxide generated from propane, butane or a mixture of both by combustion, Product type:
  19, ECHA/BPC/249/2020, pieņemts 2020. gada 16. jūnijā.

3

Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance:

Carbon dioxide generated from propane, butane or a mixture of both by combustion, Product type:

19

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā “25. panta a) punktā minēto aktīvo vielu sarakstā” 6. kategorijas vielām pievieno šādu ierakstu:

| EK numurs | Nosaukums/grupa | Ierobežojums | Piebilde |
| --- | --- | --- | --- |
| “204-696-9 | No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds  (*1) | | CAS Nr. 124-38-9 |

EK numurs

Nosaukums/grupa

Ierobežojums

Piebilde

“204-696-9

No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūts oglekļa dioksīds  (*1)

CAS Nr. 124-38-9

---

(*1)  No propāna, butāna vai to abu maisījuma ar dedzināšanu iegūta oglekļa dioksīda, kas izmantojams 19. produkta veida biocīdos, apstiprināšanas datums 89. panta 3. punkta vajadzībām ir 2022. gada 1. jūlijs.”

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/81

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/807

(2021. gada 10. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai tās I pielikumā kā aktīvo vielu iekļautu kālija sorbātu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 28. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts) ir novērtēts kā esoša aktīvā viela, kura ir iekļauta darba programmā visu esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktā un veikta saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts) ir novērtēts kā esoša aktīvā viela, kura ir iekļauta darba programmā visu esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 1. punktā un veikta saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2).

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 4. decembrī pieņēma Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“Aģentūra”) atzinumu (3). Tā kā kompetentās iestādes novērtējums tika pabeigts 2010. gada 20. oktobrī, pieteikums kālija sorbāta apstiprināšanai tika izskatīts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (4), kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktā, un Aģentūra savā atzinumā secināja, ka kālija sorbātu saturoši 8. produkta veida biocīdi varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2014. gada 4. decembrī pieņēma Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“Aģentūra”) atzinumu (3). Tā kā kompetentās iestādes novērtējums tika pabeigts 2010. gada 20. oktobrī, pieteikums kālija sorbāta apstiprināšanai tika izskatīts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (4), kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punktā, un Aģentūra savā atzinumā secināja, ka kālija sorbātu saturoši 8. produkta veida biocīdi varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām.

| (3) | Tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1729 (5) kālija sorbātu apstiprināja par aktīvo vielu lietošanai 8. produkta veida biocīdos. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1729 (5) kālija sorbātu apstiprināja par aktīvo vielu lietošanai 8. produkta veida biocīdos.

| (4) | Kālija sorbāts joprojām ir iekļauts darba programmā visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras lietojamas 6. produkta veida biocīdos. |
| --- | --- |

(4)

Kālija sorbāts joprojām ir iekļauts darba programmā visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras lietojamas 6. produkta veida biocīdos.

| (5) | Aģentūra 2014. gada 4. decembra atzinumā arī secināja, ka kālija sorbāts atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Aģentūra 2014. gada 4. decembra atzinumā arī secināja, ka kālija sorbāts atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā.

| (6) | Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, ir lietderīgi kālija sorbātu iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Tā kā kālija sorbāts ir novērtēts, balstoties uz tādu aktīvās vielas dokumentāciju, kas ir apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. panta 1. punktu, kālija sorbāts būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikuma 6. kategorijā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, ir lietderīgi kālija sorbātu iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā. Tā kā kālija sorbāts ir novērtēts, balstoties uz tādu aktīvās vielas dokumentāciju, kas ir apstiprināta saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 11. panta 1. punktu, kālija sorbāts būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikuma 6. kategorijā.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkts ietver pārejas pasākumus attiecībā uz gadījumiem, kad saskaņā ar minēto regulu tiek apstiprināta esoša aktīvā viela, kas iekļauta esošo aktīvo vielu sistemātiskas pārbaudes darba programmā. Kas attiecas uz kālija sorbāts lietošanai 6. produkta veida biocīdos, par apstiprināšanas datumu minētās regulas 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā būtu jānosaka 2023. gada 1. februāris, lai dotu pietiekami ilgu laiku saskaņā ar minētās regulas 89. panta 3. punkta otro daļu iesniegt pieteikumus uz atļauju, |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkts ietver pārejas pasākumus attiecībā uz gadījumiem, kad saskaņā ar minēto regulu tiek apstiprināta esoša aktīvā viela, kas iekļauta esošo aktīvo vielu sistemātiskas pārbaudes darba programmā. Kas attiecas uz kālija sorbāts lietošanai 6. produkta veida biocīdos, par apstiprināšanas datumu minētās regulas 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā būtu jānosaka 2023. gada 1. februāris, lai dotu pietiekami ilgu laiku saskaņā ar minētās regulas 89. panta 3. punkta otro daļu iesniegt pieteikumus uz atļauju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā par apstiprināšanas datumu kālija sorbāta lietošanai 6. produkta veida biocīdos nosaka 2023. gada 1. februāri.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Biocīdu komitejas atzinums par pieteikumu aktīvās vielas apstiprināšanai: kālija sorbāts, 8. produkta veids, ECHA/BPC/37/2014, pieņemts 2014. gada 4. decembrī.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1729 (2015. gada 28. septembris), ar ko kālija sorbātu apstiprina par 8. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (OV L 252, 29.9.2015., 24. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikuma sarakstā “25. panta a) punktā minēto aktīvo vielu saraksts” 6. kategorijas vielām pievieno šādu ierakstu:

| EK Nr. | Nosaukums/grupa | Ierobežojums | Piebilde |
| --- | --- | --- | --- |
| “246-376-1 | Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts)  (*1) | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe  (*2): 990 g/kg | CAS No 24634-61-5 |

EK Nr.

Nosaukums/grupa

Ierobežojums

Piebilde

“246-376-1

Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (kālija sorbāts)  (*1)

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe  (*2): 990 g/kg

CAS No 24634-61-5

---

(*1)  89. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā kālija sorbāta apstiprināšanas datums lietošanai 6. produkta veida biocīdos ir 2023. gada 1. februāris.

(*2)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.”

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/808

(2021. gada 22. marts)

par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 34. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Tajā paredzēti īpaši noteikumi par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz vielām, kuru lietošana var radīt atliekas pārtikā un barībā, un noteiktas vispārīgas prasības par metodēm, kas izmantojamas paraugu ņemšanai, laboratoriskajām analīzēm un testiem oficiālo kontroļu un citu oficiālu darbību laikā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 nosaka noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Tajā paredzēti īpaši noteikumi par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz vielām, kuru lietošana var radīt atliekas pārtikā un barībā, un noteiktas vispārīgas prasības par metodēm, kas izmantojamas paraugu ņemšanai, laboratoriskajām analīzēm un testiem oficiālo kontroļu un citu oficiālu darbību laikā.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2002/657/EK (2) ir noteiktas prasības par analīzes metožu veiktspēju un dažu vielu un to atlieku dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos analīžu rezultātu interpretēšanu, un Komisijas Lēmumā 98/179/EK (3) ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par paraugu oficiālu ņemšanu konkrētu vielu un to atlieku kontrolei dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos. Abi lēmumi tika pieņemti, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 96/23/EK (4), kas tika atcelta ar Regulu (ES) 2017/625. Ņemot vērā jaunus pavērsienus zinātnē, šie noteikumi būtu jāatjaunina un jāintegrē Regulā (ES) 2017/625 noteiktajā oficiālo kontroļu satvarā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2002/657/EK (2) ir noteiktas prasības par analīzes metožu veiktspēju un dažu vielu un to atlieku dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos analīžu rezultātu interpretēšanu, un Komisijas Lēmumā 98/179/EK (3) ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par paraugu oficiālu ņemšanu konkrētu vielu un to atlieku kontrolei dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos. Abi lēmumi tika pieņemti, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 96/23/EK (4), kas tika atcelta ar Regulu (ES) 2017/625. Ņemot vērā jaunus pavērsienus zinātnē, šie noteikumi būtu jāatjaunina un jāintegrē Regulā (ES) 2017/625 noteiktajā oficiālo kontroļu satvarā.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2002/657/EK 1. panta 2. punktu minēto lēmumu nepiemēro vielām, kurām citos Savienības tiesību aktos paredzēti konkrētāki noteikumi. Minētās vielas ir mikotoksīni pārtikas produktos, dioksīni un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (PCB) pārtikas produktos un svins, kadmijs, dzīvsudrabs un benzo(a)pirēns pārtikas produktos. Mikotoksīniem pārtikas produktos jāatbilst prasībām, kuras noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 401/2006 (5), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos. Attiecībā uz dioksīniem un dioksīniem līdzīgiem PCB piemēro Komisijas Regulu (ES) 2017/644 (6), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu, dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos. Noteikumi par paraugu ņemšanu un analīzi svina, kadmija, dzīvsudraba un benzo(a)pirēna oficiālai kontrolei pārtikas produktos ir izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 333/2007 (7). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2002/657/EK 1. panta 2. punktu minēto lēmumu nepiemēro vielām, kurām citos Savienības tiesību aktos paredzēti konkrētāki noteikumi. Minētās vielas ir mikotoksīni pārtikas produktos, dioksīni un dioksīniem līdzīgi polihlorbifenili (PCB) pārtikas produktos un svins, kadmijs, dzīvsudrabs un benzo(a)pirēns pārtikas produktos. Mikotoksīniem pārtikas produktos jāatbilst prasībām, kuras noteiktas Komisijas Regulā (EK) Nr. 401/2006 (5), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos. Attiecībā uz dioksīniem un dioksīniem līdzīgiem PCB piemēro Komisijas Regulu (ES) 2017/644 (6), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu, dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos. Noteikumi par paraugu ņemšanu un analīzi svina, kadmija, dzīvsudraba un benzo(a)pirēna oficiālai kontrolei pārtikas produktos ir izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 333/2007 (7).

| (4) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi apvienot uz farmakoloģiski aktīvo vielu paraugu ņemšanu un analīzi attiecināmos noteikumos vienā tiesību aktā, kā tas jau ir paveikts attiecībā uz mikotoksīniem, dioksīniem, dioksīniem līdzīgiem PCB, svinu, kadmiju, dzīvsudrabu un benzo(a)pirēnu pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(4)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi apvienot uz farmakoloģiski aktīvo vielu paraugu ņemšanu un analīzi attiecināmos noteikumos vienā tiesību aktā, kā tas jau ir paveikts attiecībā uz mikotoksīniem, dioksīniem, dioksīniem līdzīgiem PCB, svinu, kadmiju, dzīvsudrabu un benzo(a)pirēnu pārtikas produktos.

| (5) | Tāpēc Lēmumi 98/179/EK un 2002/657/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmumi 98/179/EK un 2002/657/EK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (8) kokcidiostatus un histomonostatus var lietot kā barības piedevas, tāpēc uz to satura analīzēm barībā attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (9), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei. Tomēr būtu jāpiemēro šī regula, ja barību analizē, veicot turpmākas darbības neatbilstošu paraugu avota izmeklēšanā gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (8) kokcidiostatus un histomonostatus var lietot kā barības piedevas, tāpēc uz to satura analīzēm barībā attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (9), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei. Tomēr būtu jāpiemēro šī regula, ja barību analizē, veicot turpmākas darbības neatbilstošu paraugu avota izmeklēšanā gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām.

| (7) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku oficiālo kontroļu un citu ar šīm vielām saistītu oficiālu darbību veikšanā un lai visas metodes nebūtu uzreiz jāpārvalidē, metodes, kas ir validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ierobežotu laikposmu var turpināt lietot, ja tiek ievērotas Lēmuma 2002/657/EK I pielikuma 2. un 3. punkta prasības. Tāpēc ir atbilstoši dot dalībvalstīm pietiekami daudz laika šajā regulā noteikto prasību piemērošanai visām analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku oficiālo kontroļu un citu ar šīm vielām saistītu oficiālu darbību veikšanā un lai visas metodes nebūtu uzreiz jāpārvalidē, metodes, kas ir validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ierobežotu laikposmu var turpināt lietot, ja tiek ievērotas Lēmuma 2002/657/EK I pielikuma 2. un 3. punkta prasības. Tāpēc ir atbilstoši dot dalībvalstīm pietiekami daudz laika šajā regulā noteikto prasību piemērošanai visām analīzes metodēm.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par analīzes metodēm, ko izmanto paraugu ņemšanā un laboratoriskajās analīzēs saistībā ar farmakoloģiski aktīvo vielu atliekām dzīvos produktīvajos dzīvniekos, to ķermeņa daļās un šķidrumos, ekskrementos, audos, dzīvnieku izcelsmes produktos, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos, barībā un ūdenī. Tajā ir arī izklāstīti noteikumi par šo laboratorisko analīžu rezultātu interpretēšanu.

Šo regulu piemēro oficiālajām kontrolēm, kuru mērķis ir pārbaudīt, vai ir ievērotas prasības par farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku klātbūtni.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/2090 (10) 2. pantā, Komisijas Regulā (ES) 2019/1871 (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 470/2009 (12) 2. pantā un Padomes Regulā (EEK) Nr. 315/93 (13).

10

11

12

13

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “absolūtā atgūstamība” ir analizējamās vielas analīzes procesa pēdējā posma ieguvums, kas dalīts ar analizējamās vielas daudzumu sākotnējā paraugā un izteikts procentos; |
| --- | --- |

1)

“absolūtā atgūstamība” ir analizējamās vielas analīzes procesa pēdējā posma ieguvums, kas dalīts ar analizējamās vielas daudzumu sākotnējā paraugā un izteikts procentos;

| 2) | “pareizība” ir testa rezultāta tuva atbilstība apstiprinātajai patiesajai references vērtībai, ko nosaka, novērtējot ticamību un precizitāti (14); |
| --- | --- |

2)

“pareizība” ir testa rezultāta tuva atbilstība apstiprinātajai patiesajai references vērtībai, ko nosaka, novērtējot ticamību un precizitāti (14);

14

| 3) | “alfa (α) kļūda” ir varbūtība, ka testējamais paraugs ir atbilstošs, pat ja ir iegūts neatbilstošs mērījuma rezultāts; |
| --- | --- |

3)

“alfa (α) kļūda” ir varbūtība, ka testējamais paraugs ir atbilstošs, pat ja ir iegūts neatbilstošs mērījuma rezultāts;

| 4) | “analizējamā viela” ir analizējamā sistēmas sastāvdaļa; |
| --- | --- |

4)

“analizējamā viela” ir analizējamā sistēmas sastāvdaļa;

| 5) | “atļauta viela” ir farmakoloģiski aktīvā viela, ko ir atļauts izmantot produktīviem dzīvniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (15); |
| --- | --- |

5)

“atļauta viela” ir farmakoloģiski aktīvā viela, ko ir atļauts izmantot produktīviem dzīvniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK (15);

15

| 6) | “bēta (β) kļūda” ir varbūtība, ka testējamais paraugs ir patiešām neatbilstošs, pat ja ir iegūts atbilstošs mērījuma rezultāts; |
| --- | --- |

6)

“bēta (β) kļūda” ir varbūtība, ka testējamais paraugs ir patiešām neatbilstošs, pat ja ir iegūts atbilstošs mērījuma rezultāts;

| 7) | “novirze” ir starpība starp aplēsto testa rezultāta vērtību un apstiprināto references vērtību; |
| --- | --- |

7)

“novirze” ir starpība starp aplēsto testa rezultāta vērtību un apstiprināto references vērtību;

| 8) | “kalibrēšanas standarts” ir izsekojama mērījumu atsauce, kas reprezentē interesējošās vielas kvantitāti tā, ka saista tās vērtību ar references pamatu; |
| --- | --- |

8)

“kalibrēšanas standarts” ir izsekojama mērījumu atsauce, kas reprezentē interesējošās vielas kvantitāti tā, ka saista tās vērtību ar references pamatu;

| 9) | “sertificēts standartmateriāls” (CRM) ir standartmateriāls, kam pievienota deleģētās institūcijas izdota dokumentācija, kurā ir norādītas ar derīgām procedūrām noteiktas vienas vai vairāku konkrētu īpašību vērtības un to nenoteiktība un izsekojamība (16); |
| --- | --- |

9)

“sertificēts standartmateriāls” (CRM) ir standartmateriāls, kam pievienota deleģētās institūcijas izdota dokumentācija, kurā ir norādītas ar derīgām procedūrām noteiktas vienas vai vairāku konkrētu īpašību vērtības un to nenoteiktība un izsekojamība (16);

CRM

16

| 10) | “paralēlā hromatogrāfija” ir paņēmiens, kurā nezināmu vielu uzklāj uz hromatogrāfijas pamatnes kopā ar vienu vai vairākiem zināmiem savienojumiem, sagaidot, ka nezināmās vielas uzvedība salīdzinājumā ar zināmo vielu uzvedību palīdzēs identificēt nezināmo vielu; |
| --- | --- |

10)

“paralēlā hromatogrāfija” ir paņēmiens, kurā nezināmu vielu uzklāj uz hromatogrāfijas pamatnes kopā ar vienu vai vairākiem zināmiem savienojumiem, sagaidot, ka nezināmās vielas uzvedība salīdzinājumā ar zināmo vielu uzvedību palīdzēs identificēt nezināmo vielu;

| 11) | “salīdzinošais pētījums” nozīmē to, ka analizē vienu(-us) un to/tos pašu(-us) paraugu(-us) ar to pašu metodi, lai noteiktu šīs metodes veiktspējas rādītājus dažādās laboratorijās, un šajā pētījumā var aprēķināt izmantotās metodes nejaušo mērījuma kļūdu un laboratorijas novirzi; |
| --- | --- |

11)

“salīdzinošais pētījums” nozīmē to, ka analizē vienu(-us) un to/tos pašu(-us) paraugu(-us) ar to pašu metodi, lai noteiktu šīs metodes veiktspējas rādītājus dažādās laboratorijās, un šajā pētījumā var aprēķināt izmantotās metodes nejaušo mērījuma kļūdu un laboratorijas novirzi;

| 12) | “apstiprinošā metode” ir metode, ar ko iegūst pilnu informāciju vai papildinformāciju, kura ļauj nepārprotami identificēt vielu un vajadzības gadījumā to kvantificēt vienā no šādiem veidiem:






  a) | maksimālajā atlieku līmenī vai maksimālajā daudzumā atļautajām vielām; |
| --- | --- | --- |

12)

“apstiprinošā metode” ir metode, ar ko iegūst pilnu informāciju vai papildinformāciju, kura ļauj nepārprotami identificēt vielu un vajadzības gadījumā to kvantificēt vienā no šādiem veidiem:

a)

maksimālajā atlieku līmenī vai maksimālajā daudzumā atļautajām vielām;

| b) | darbību izraisošajās atsauces vērtībās (RPA) aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība; |
| --- | --- |

b)

darbību izraisošajās atsauces vērtībās (RPA) aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība;

RPA

| c) | tik zemā koncentrācijā, ko ar saprātīgiem līdzekļiem var noteikt, aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām nav noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība; |
| --- | --- |

c)

tik zemā koncentrācijā, ko ar saprātīgiem līdzekļiem var noteikt, aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām nav noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība;

| 13) | “pārklāšanās koeficients (k)” ir skaitlis, kas izsaka vēlamo ticamības līmeni un ir saistīts ar mērījuma paplašināto nenoteiktību; |
| --- | --- |

13)

“pārklāšanās koeficients (k)” ir skaitlis, kas izsaka vēlamo ticamības līmeni un ir saistīts ar mērījuma paplašināto nenoteiktību;

| 14) | “izšķiršanas robeža apstiprināšanai (CCα)” ir robeža, kuru sasniedzot vai pārsniedzot var ar α kļūdas varbūtību secināt, ka paraugs nav atbilstīgs, un vērtība 1 – α ir procentos izteikta statistiskā noteiktība, ka atļautā robeža ir pārsniegta; |
| --- | --- |

14)

“izšķiršanas robeža apstiprināšanai (CCα)” ir robeža, kuru sasniedzot vai pārsniedzot var ar α kļūdas varbūtību secināt, ka paraugs nav atbilstīgs, un vērtība 1 – α ir procentos izteikta statistiskā noteiktība, ka atļautā robeža ir pārsniegta;

| 15) | “noteikšanas spēja skrīningam (CCβ)” ir mazākais analizējamās vielas saturs, kādu var noteikt vai kvantificēt paraugā ar β kļūdas varbūtību:






  a) | aizliegtu vai neatļautu farmakoloģisko aktīvo vielu gadījumā CCβ ir viszemākā koncentrācija, kādā ar metodi var ar 1 – β statistisko noteiktību noteikt vai kvantificēt paraugus, kas satur aizliegtu vai neatļautu vielu atliekas; |
| --- | --- | --- |

15)

“noteikšanas spēja skrīningam (CCβ)” ir mazākais analizējamās vielas saturs, kādu var noteikt vai kvantificēt paraugā ar β kļūdas varbūtību:

a)

aizliegtu vai neatļautu farmakoloģisko aktīvo vielu gadījumā CCβ ir viszemākā koncentrācija, kādā ar metodi var ar 1 – β statistisko noteiktību noteikt vai kvantificēt paraugus, kas satur aizliegtu vai neatļautu vielu atliekas;

| b) | atļautu vielu gadījumā CCβ ir koncentrācija, kādā ar metodi var ar 1 – β statistisko noteiktību noteikt koncentrāciju, kas ir zemāka par atļauto robežu; |
| --- | --- |

b)

atļautu vielu gadījumā CCβ ir koncentrācija, kādā ar metodi var ar 1 – β statistisko noteiktību noteikt koncentrāciju, kas ir zemāka par atļauto robežu;

| 16) | “pastiprināts parauga materiāls” ir paraugs, kas bagātināts ar zināmu analizējamās vielas, kura jānosaka vai jākvantificē, daudzumu; |
| --- | --- |

16)

“pastiprināts parauga materiāls” ir paraugs, kas bagātināts ar zināmu analizējamās vielas, kura jānosaka vai jākvantificē, daudzumu;

| 17) | “starplaboratoriju pētījums” nozīmē, ka divas vai vairāk laboratorijas vienam(-iem) un tam/tiem pašam(-iem) paraugam(-iem) organizē un veic testus un novērtē to rezultātus saskaņā ar iepriekš definētiem nosacījumiem, lai novērtētu testēšanas veiktspēju, un tas var būt vai nu salīdzinošais pētījums, vai arī kvalifikācijas tests; |
| --- | --- |

17)

“starplaboratoriju pētījums” nozīmē, ka divas vai vairāk laboratorijas vienam(-iem) un tam/tiem pašam(-iem) paraugam(-iem) organizē un veic testus un novērtē to rezultātus saskaņā ar iepriekš definētiem nosacījumiem, lai novērtētu testēšanas veiktspēju, un tas var būt vai nu salīdzinošais pētījums, vai arī kvalifikācijas tests;

| 18) | “iekšējais standarts (IS)” ir viela, kuras nav paraugā un kuras fizikāli ķīmiskās īpašības ir pēc iespējas līdzīgas identificējamās vai kvantificējamās analizējamās vielas īpašībām; |
| --- | --- |

18)

“iekšējais standarts (IS)” ir viela, kuras nav paraugā un kuras fizikāli ķīmiskās īpašības ir pēc iespējas līdzīgas identificējamās vai kvantificējamās analizējamās vielas īpašībām;

| 19) | “interesējošais līmenis” ir tāda vielas vai analizējamās vielas koncentrācija paraugā, kas ir būtiska, lai noteiktu tās atbilstību tiesību aktiem attiecībā uz:






  a) | maksimālo atlieku līmeni vai maksimālo līmeni atļautajām vielām saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 124/2009 (17) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 37/2010 (18); |
| --- | --- | --- |

19)

“interesējošais līmenis” ir tāda vielas vai analizējamās vielas koncentrācija paraugā, kas ir būtiska, lai noteiktu tās atbilstību tiesību aktiem attiecībā uz:

a)

maksimālo atlieku līmeni vai maksimālo līmeni atļautajām vielām saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 124/2009 (17) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 37/2010 (18);

17

18

| b) | darbību izraisošajām atsauces vērtībām aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība, saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1871; |
| --- | --- |

b)

darbību izraisošajām atsauces vērtībām aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām ir noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība, saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1871;

| c) | tik zemu koncentrāciju, ko var analītiski sasniegt, aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām nav noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība; |
| --- | --- |

c)

tik zemu koncentrāciju, ko var analītiski sasniegt, aizliegtām vai neatļautām vielām, kurām nav noteikta darbību izraisoša atsauces vērtība;

| 20) | “viszemākais kalibrētais līmenis (LCL)” ir viszemākā koncentrācija, kādai mērīšanas sistēma ir kalibrēta; |
| --- | --- |

20)

“viszemākais kalibrētais līmenis (LCL)” ir viszemākā koncentrācija, kādai mērīšanas sistēma ir kalibrēta;

LCL

| 21) | “matrica” ir materiāls, no kura ir paņemts paraugs; |
| --- | --- |

21)

“matrica” ir materiāls, no kura ir paņemts paraugs;

| 22) | “matricas efekts” ir atšķirība analīzes mērījumā starp šķīdinātājā izšķīdinātu standartu un matricā saskaņotu standartu vai nu ar korekciju, kam izmanto iekšējo standartu, vai arī bez korekcijas, kam izmanto iekšējo standartu; |
| --- | --- |

22)

“matricas efekts” ir atšķirība analīzes mērījumā starp šķīdinātājā izšķīdinātu standartu un matricā saskaņotu standartu vai nu ar korekciju, kam izmanto iekšējo standartu, vai arī bez korekcijas, kam izmanto iekšējo standartu;

| 23) | “saskaņotas matricas standarts” ir tukša matrica (t.i., kurā nav analizējamās vielas), kurai analizējamo vielu pievieno dažādās koncentrācijās pēc parauga apstrādes; |
| --- | --- |

23)

“saskaņotas matricas standarts” ir tukša matrica (t.i., kurā nav analizējamās vielas), kurai analizējamo vielu pievieno dažādās koncentrācijās pēc parauga apstrādes;

| 24) | “pastiprinātas matricas standarts” ir tukša matrica (t.i., kurā nav analizējamās vielas), kurai pirms šķīduma ekstrahēšanas un parauga apstrādes pievieno analizējamo vielu dažādās koncentrācijās; |
| --- | --- |

24)

“pastiprinātas matricas standarts” ir tukša matrica (t.i., kurā nav analizējamās vielas), kurai pirms šķīduma ekstrahēšanas un parauga apstrādes pievieno analizējamo vielu dažādās koncentrācijās;

| 25) | “mērāmais lielums” ir konkrētais daudzums, kas ir mērījumu objekts; |
| --- | --- |

25)

“mērāmais lielums” ir konkrētais daudzums, kas ir mērījumu objekts;

| 26) | “mērījuma nenoteiktība” ir nenegatīvs parametrs, kas ir saistīts ar mērījuma rezultātu un raksturo to vērtību izkliedi, kuras varētu saprātīgi attiecināt uz mērāmo lielumu, pamatojoties uz izmantoto informāciju; |
| --- | --- |

26)

“mērījuma nenoteiktība” ir nenegatīvs parametrs, kas ir saistīts ar mērījuma rezultātu un raksturo to vērtību izkliedi, kuras varētu saprātīgi attiecināt uz mērāmo lielumu, pamatojoties uz izmantoto informāciju;

| 27) | “veiktspējas kritēriji” ir uz veiktspējas rādītāju attiecināmas prasības, saskaņā ar ko var spriest, vai analīzes metode ir piemērota paredzētajam lietojumam un vai tā dod uzticamus rezultātus; |
| --- | --- |

27)

“veiktspējas kritēriji” ir uz veiktspējas rādītāju attiecināmas prasības, saskaņā ar ko var spriest, vai analīzes metode ir piemērota paredzētajam lietojumam un vai tā dod uzticamus rezultātus;

| 28) | “precizitāte” ir tuva atbilstība starp neatkarīgu testu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot izvirzītos nosacījumus, un to izsaka kā testa rezultātu standartnovirzi vai variācijas koeficientu; |
| --- | --- |

28)

“precizitāte” ir tuva atbilstība starp neatkarīgu testu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot izvirzītos nosacījumus, un to izsaka kā testa rezultātu standartnovirzi vai variācijas koeficientu;

| 29) | “kvalitatīva metode” ir analīzes metode, kas nosaka vai identificē vielu vai vielu grupu, pamatojoties uz tās ķīmiskajām, bioloģiskajām vai fizikālajām īpašībām; |
| --- | --- |

29)

“kvalitatīva metode” ir analīzes metode, kas nosaka vai identificē vielu vai vielu grupu, pamatojoties uz tās ķīmiskajām, bioloģiskajām vai fizikālajām īpašībām;

| 30) | “kvantitatīva metode” ir analīzes metode, kas nosaka vielas daudzumu vai masas frakciju tā, ka to var izteikt kā atbilstošo mērvienību skaitlisku vērtību; |
| --- | --- |

30)

“kvantitatīva metode” ir analīzes metode, kas nosaka vielas daudzumu vai masas frakciju tā, ka to var izteikt kā atbilstošo mērvienību skaitlisku vērtību;

| 31) | “atgūstamība” ir analizējamās vielas daudzums, kam veikta atgūstamības korekcija, dalīts ar analizējamās vielas pastiprināto daudzumu matricas paraugā un izteikts procentos; |
| --- | --- |

31)

“atgūstamība” ir analizējamās vielas daudzums, kam veikta atgūstamības korekcija, dalīts ar analizējamās vielas pastiprināto daudzumu matricas paraugā un izteikts procentos;

| 32) | “atgūstamības korekcija” ir iekšējo standartu izmantošana, matricas kalibrēšanas līknes izmantošana, kā arī atgūstamības korekcijas koeficienta izmantošana un arī šo pieeju kombinācija; |
| --- | --- |

32)

“atgūstamības korekcija” ir iekšējo standartu izmantošana, matricas kalibrēšanas līknes izmantošana, kā arī atgūstamības korekcijas koeficienta izmantošana un arī šo pieeju kombinācija;

| 33) | “standartmateriāls” ir materiāls, kam viena vai vairākas konkrētas īpašības ir pietiekami homogēnas un stabilas un kas ir atzīts par piemērotu tā paredzētajam lietojumam mērīšanas procesā vai nominālo īpašību pārbaudē (19); |
| --- | --- |

33)

“standartmateriāls” ir materiāls, kam viena vai vairākas konkrētas īpašības ir pietiekami homogēnas un stabilas un kas ir atzīts par piemērotu tā paredzētajam lietojumam mērīšanas procesā vai nominālo īpašību pārbaudē (19);

19

| 34) | “relatīvais matricas efekts” ir atšķirība analīzes mērījumā starp šķīdinātājā izšķīdinātu standartu un saskaņotas matricas standartu ar korekciju, kam izmanto iekšējo standartu; |
| --- | --- |

34)

“relatīvais matricas efekts” ir atšķirība analīzes mērījumā starp šķīdinātājā izšķīdinātu standartu un saskaņotas matricas standartu ar korekciju, kam izmanto iekšējo standartu;

| 35) | “atkārtojamība” nozīmē precizitāti apstākļos, kad ar īsiem starplaikiem neatkarīgu testu rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ko izmanto identiskām testa vienībām vienā un tajā pašā laboratorijā tas pats operators, lietojot to pašu aprīkojumu; |
| --- | --- |

35)

“atkārtojamība” nozīmē precizitāti apstākļos, kad ar īsiem starplaikiem neatkarīgu testu rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ko izmanto identiskām testa vienībām vienā un tajā pašā laboratorijā tas pats operators, lietojot to pašu aprīkojumu;

| 36) | “reproducējamība” ir precizitāte apstākļos, kad testa rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ko izmanto identiskām testa vienībām dažādās laboratorijās dažādi operatori, lietojot dažādu aprīkojumu (20); |
| --- | --- |

36)

“reproducējamība” ir precizitāte apstākļos, kad testa rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ko izmanto identiskām testa vienībām dažādās laboratorijās dažādi operatori, lietojot dažādu aprīkojumu (20);

20

| 37) | “robustums” ir analīzes metodes jutīgums pret izmaiņām eksperimenta apstākļos, kuros metodi var lietot bez izmaiņām vai ar konkrētām nelielām modifikācijām; |
| --- | --- |

37)

“robustums” ir analīzes metodes jutīgums pret izmaiņām eksperimenta apstākļos, kuros metodi var lietot bez izmaiņām vai ar konkrētām nelielām modifikācijām;

| 38) | “skrīninga metode” ir metode, ko izmanto vielas vai vielu grupas klātbūtnes skrīningam interesējošajā līmenī; |
| --- | --- |

38)

“skrīninga metode” ir metode, ko izmanto vielas vai vielu grupas klātbūtnes skrīningam interesējošajā līmenī;

| 39) | “skrīninga mērķkoncentrācija (STC)” ir koncentrācija, kura ir zemāka par vai vienāda ar CCβ un pie kuras skrīninga mērījumā paraugs tiek kategorizēts kā iespējami neatbilstošs (pozitīvs skrīninga rezultāts), kā rezultātā tiek ierosināta apstiprinošā testēšana; |
| --- | --- |

39)

“skrīninga mērķkoncentrācija (STC)” ir koncentrācija, kura ir zemāka par vai vienāda ar CCβ un pie kuras skrīninga mērījumā paraugs tiek kategorizēts kā iespējami neatbilstošs (pozitīvs skrīninga rezultāts), kā rezultātā tiek ierosināta apstiprinošā testēšana;

STC

| 40) | “selektivitāte” ir metodes spēja atšķirt analizējamo vielu, ko mēra, no citām vielām; |
| --- | --- |

40)

“selektivitāte” ir metodes spēja atšķirt analizējamo vielu, ko mēra, no citām vielām;

| 41) | “vienas laboratorijas pētījums” jeb “iekšēja validēšana” ir analītisks pētījums, kurā viena laboratorija, lietojot vienu metodi, analizē vienus un tos pašus vai dažādus testa materiālus dažādos apstākļos pamatota ilguma laikposmos; |
| --- | --- |

41)

“vienas laboratorijas pētījums” jeb “iekšēja validēšana” ir analītisks pētījums, kurā viena laboratorija, lietojot vienu metodi, analizē vienus un tos pašus vai dažādus testa materiālus dažādos apstākļos pamatota ilguma laikposmos;

| 42) | “standarta pievienošana” ir procedūra, kurā vienu parauga daļu analizē tādu, kāda tā ir, bet pārējām testa porcijām pirms analīzes pievieno zināmus daudzumus standarta analizējamās vielas; |
| --- | --- |

42)

“standarta pievienošana” ir procedūra, kurā vienu parauga daļu analizē tādu, kāda tā ir, bet pārējām testa porcijām pirms analīzes pievieno zināmus daudzumus standarta analizējamās vielas;

| 43) | “standarta analizējamā viela” ir analizējamā viela ar zināmu un apstiprinātu sastāvu un tīrību, kas analīzēs izmantojama kā atsauce; |
| --- | --- |

43)

“standarta analizējamā viela” ir analizējamā viela ar zināmu un apstiprinātu sastāvu un tīrību, kas analīzēs izmantojama kā atsauce;

| 44) | “viela” ir matērija ar nemainīgu sastāvu, kuru raksturo to veidojošās vienības un noteiktas fizikālās īpašības; |
| --- | --- |

44)

“viela” ir matērija ar nemainīgu sastāvu, kuru raksturo to veidojošās vienības un noteiktas fizikālās īpašības;

| 45) | “testa porcija” ir vielas daudzums, kas paņemts no parauga, kuram veic testu vai novērošanu; |
| --- | --- |

45)

“testa porcija” ir vielas daudzums, kas paņemts no parauga, kuram veic testu vai novērošanu;

| 46) | “ticamība” ir tuva atbilstība starp garā testa rezultātu virknē iegūto vidējo vērtību un apstiprināto references vērtību; |
| --- | --- |

46)

“ticamība” ir tuva atbilstība starp garā testa rezultātu virknē iegūto vidējo vērtību un apstiprināto references vērtību;

| 47) | “mērvienības” ir tās mērvienības, kas aprakstītas ISO 80000 (21) un Padomes Direktīvā 80/181/EEK (22); |
| --- | --- |

47)

“mērvienības” ir tās mērvienības, kas aprakstītas ISO 80000 (21) un Padomes Direktīvā 80/181/EEK (22);

21

22

| 48) | “validēšana” ir vienas laboratorijas pētījumā vai salīdzinošajā pētījumā veikta pierādīšana pārbaudot un efektīva apliecinājuma sniegšana tam, ka konkrētā paredzētā lietojuma konkrētās prasības ir izpildītas (23); |
| --- | --- |

48)

“validēšana” ir vienas laboratorijas pētījumā vai salīdzinošajā pētījumā veikta pierādīšana pārbaudot un efektīva apliecinājuma sniegšana tam, ka konkrētā paredzētā lietojuma konkrētās prasības ir izpildītas (23);

23

| 49) | “laboratorijas iekšējā reproducējamība” jeb “starpprecizitāte/iekšējā reproducējamība” ir mērījumu precizitāte noteiktā laboratorijas iekšējo apstākļu kopumā konkrētā laboratorijā. |
| --- | --- |

49)

“laboratorijas iekšējā reproducējamība” jeb “starpprecizitāte/iekšējā reproducējamība” ir mērījumu precizitāte noteiktā laboratorijas iekšējo apstākļu kopumā konkrētā laboratorijā.

3. pants

Analīzes metodes

Dalībvalstis nodrošina, ka paraugus, kas paņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 34. pantu, analizē ar metodēm, kas atbilst šādām prasībām:

| 1) | tās ir dokumentētas testa norādījumos, vēlams, saskaņā ar standartu ISO 78-2:1999 Chemistry-Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis (24) pielikumiem; |
| --- | --- |

1)

tās ir dokumentētas testa norādījumos, vēlams, saskaņā ar standartu ISO 78-2:1999 Chemistry-Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis (24) pielikumiem;

Chemistry-Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis

24

| 2) | tās atbilst veiktspējas kritērijiem un citām prasībām, kas attiecībā uz analīzes metodēm ir noteiktas šīs regulas I pielikuma 1. nodaļā; |
| --- | --- |

2)

tās atbilst veiktspējas kritērijiem un citām prasībām, kas attiecībā uz analīzes metodēm ir noteiktas šīs regulas I pielikuma 1. nodaļā;

| 3) | tās ir validētas saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 2. un 4. nodaļā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

3)

tās ir validētas saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 2. un 4. nodaļā izklāstītajām prasībām;

| 4) | ar tām var konstatēt, vai ir sasniegtas darbību izraisošās atsauces vērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1871, noteikt aizliegtu vai neatļautu vielu klātbūtni un konstatēt, vai ir sasniegti maksimālie daudzumi (MD), kas noteikti, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 315/93 un Regulu (EK) Nr. 124/2009, un maksimālie atlieku līmeņi (MAL), kas noteikti, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 1831/2003 un Nr. 470/2009. |
| --- | --- |

4)

ar tām var konstatēt, vai ir sasniegtas darbību izraisošās atsauces vērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1871, noteikt aizliegtu vai neatļautu vielu klātbūtni un konstatēt, vai ir sasniegti maksimālie daudzumi (MD), kas noteikti, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 315/93 un Regulu (EK) Nr. 124/2009, un maksimālie atlieku līmeņi (MAL), kas noteikti, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 1831/2003 un Nr. 470/2009.

4. pants

Kvalitātes kontrole

Dalībvalstis nodrošina saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625 veikto analīžu rezultātu kvalitāti, jo īpaši, kontrolējot testu vai kalibrēšanas rezultātus saskaņā ar standartu ISO/IEC 17025:2017 General requirements for the competence of testing and calibration laboratories un šīs regulas I pielikuma 3. nodaļā noteiktajām prasībām attiecībā uz kvalitātes kontroli regulārās analīzēs.

General requirements for the competence of testing and calibration laboratories

5. pants

Rezultātu interpretēšana

1.   Analīzes rezultātu uzskata par neatbilstošu, ja tas sasniedz vai pārsniedz izšķiršanas robežu apstiprināšanai (CCα).

2.   Atļautām vielām, kam ir noteikts MAL vai MD, izšķiršanas robeža apstiprināšanai (CCα) ir koncentrācija, kuru sasniedzot vai pārsniedzot var ar statistisko noteiktību, kuras skaitliskā vērtība ir 1 – α, nolemt, ka atļautā robeža ir pārsniegta.

3.   Neatļautām vai aizliegtām vielām vai atļautām vielām, kam nav noteikts MAL vai MD konkrētā sugā vai produktā, izšķiršanas robeža apstiprināšanai (CCα) ir viszemākais koncentrācijas līmenis, kurā var ar statistisko noteiktību, kuras skaitliskā vērtība ir 1 – α, nolemt, ka ir konstatēta konkrētās analizējamās vielas klātbūtne.

4.   Neatļautām vai aizliegtām farmakoloģiski aktīvajām vielām α kļūda ir 1 % vai mazāka. Visām pārējām vielām α kļūda ir 5 % vai mazāka.

6. pants

Paraugu ņemšanas metodes

Dalībvalstis nodrošina, ka paraugus ņem, apstrādā un marķē, izmantojot paraugu ņemšanas metodes, kas sīki aprakstītas šīs regulas II pielikumā.

7. pants

Atcelšana un pārejas pasākumi

Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK atceļ ar šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

Tomēr līdz 2026. gada 10. jūnijam Lēmuma 2002/657/EK I pielikuma 2. un 3. punktā norādītās prasības turpina piemērot metodēm, kas ir validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2002/657/EK (2002. gada 14. augusts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 96/23/EK par analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu (OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums 98/179/EK (1998. gada 23. februāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par paraugu oficiālu ņemšanu konkrētu vielu un to atlieku kontrolei dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos (OV L 65, 5.3.1998., 31. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (OV L 70, 9.3.2006., 12. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (ES) 2017/644 (2017. gada 5. aprīlis), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu, dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos un atceļ Regulu (ES) Nr. 589/2014 (OV L 92, 6.4.2017., 9. lpp.).

6

PCB

PCB

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2007. gada 28. marts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikroelementu un pārstrādes procesā radušos piesārņotāju koncentrācijas kontrolei pārtikas produktos (OV L 88, 29.3.2007., 29. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

8

(9)  Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2009. gada 27. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/2090 (2019. gada 19. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz gadījumiem, kad ir aizdomas par neatbilstību vai ir konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, kas piemērojami tādu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām, kuras atļautas veterinārajās zālēs vai kā barības piedevas, vai Savienības noteikumiem, kas piemērojami aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu lietošanai vai atliekām (OV L 317, 9.12.2019., 28. lpp.).

10

(11)  Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK (OV L 289, 8.11.2019., 41. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

13

(14)  ISO 3534-1:2006 Statistics – Vocabulary and symbols – Part 1:
  General statistical terms and terms used in probability (1. nodaļa).

14

Statistics – Vocabulary and symbols – Part 1:

General statistical terms and terms used in probability

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

15

(16)  JCGM 200:2008 International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM), Third Edition 2008: https://www.iso.org/sites/JCGM/VIM-JCGM200.htm (5. nodaļa “Measurement standards (Etalons)”).

16

International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM), Third Edition 2008

(17)  Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (OV L 40, 11.2.2009., 7. lpp.).

17

(18)  Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

18

(19)  Pārtikas kodeksa komisija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija/Pasaules Veselības organizācija, Guidelines on analytical terminology (CAC/GL 72-2009).

19

Guidelines on analytical terminology

(20)  ISO 5725-1:1994 Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 1:
  General principles and definitions (3. nodaļa).

20

Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 1:

General principles and definitions

(21)  ISO 80000-1:2009 “Lielumi un mērvienības. 1. daļa: Vispārīgi (ievads)”.

21

(22)  Padomes Direktīva 80/181/EEK (1979. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām un par Direktīvas 71/354/EEK atcelšanu (OV L 39, 15.2.1980., 40. lpp.).

22

(23)  ISO/IEC 17025:2017 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības” (3. nodaļa).

23

(24)  ISO 78-2:1999 Chemistry – Layouts for standards – Part 2:
  Methods of chemical analysis (pielikumi).

24

Chemistry – Layouts for standards – Part 2:

Methods of chemical analysis

---

I PIELIKUMS

1. NODAĻA

VEIKTSPĒJAS KRITĒRIJI UN CITAS PRASĪBAS ANALĪZES METODĒM

1.1.   Prasības skrīninga metodēm

1.1.1.   Piemērotu skrīninga metožu kategorijas

Kā piemērotas skrīninga metodes izmanto kvalitatīvās, puskvantitatīvās vai kvantitatīvās metodes.

1.1.2.   Prasības bioloģiskajām, bioķīmiskajām vai fizikālķīmiskajām skrīninga metodēm

Aizliegtu vai neatļautu vielu gadījumā CCβ ir tik zema, cik ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējams, un jebkurā gadījumā zemāka par darbību izraisošo atsauces vērtību (RPA) vielām, kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1871 ir noteikta RPA.

Atļautu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā CCβ ir zemāka par maksimālo atlieku līmeni (MAL) vai maksimālo daudzumu (MD).

Skrīninga nolūkiem lieto tikai tās analīzes metodes, kurām dokumentāli izsekojamā veidā var pierādīt, ka tās ir validētas un to šķietamās atbilstības attiecība ir zemāka par vai vienāda ar 5 % (β kļūda). Ja rodas aizdomas par neatbilstošu rezultātu, šo rezultātu apstiprina ar apstiprinošu metodi.

Kvantitatīvās skrīninga metodes, ko izmanto gan skrīningam, gan apstiprināšanai, atbilst tām pašām prasībām par pareizību, diapazonu un precizitāti, kas aprakstītas 1.2.2.1. un 1.2.2.2. apakšpunktā.

1.2.   Prasības apstiprinošajām metodēm

1.2.1.   Vispārīgās prasības apstiprinošajām metodēm

Aizliegtu vai neatļautu vielu gadījumā CCα ir tik zema, cik ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējams. Tādu aizliegtu vai neatļautu vielu gadījumā, kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1871 ir noteikta RPA, CCα ir zemāka par darbību izraisošo atsauces vērtību vai vienāda ar to.

Atļautu vielu gadījumā CCα ir augstāka nekā MAL vai MD, taču pēc iespējas tuvāka MAL vai MD.

Apstiprināšanas nolūkiem lieto tikai tās analīzes metodes, kurām dokumentāli izsekojamā veidā var pierādīt, ka tās ir validētas un to šķietamās neatbilstības attiecība (α kļūda) aizliegtu vai neatļautu vielu gadījumā ir mazāka par vai vienāda ar 1 %, bet atļautu vielu gadījumā – mazāka par vai vienāda ar 5 %.

Apstiprinošās metodes sniedz informāciju par analizējamās vielas strukturālo ķīmisko sastāvu. Attiecīgi apstiprinošās metodes, kas balstās tikai uz hromatogrāfisko analīzi, neizmantojot masspektrometrisko noteikšanu, vienas pašas nav piemērotas būt par apstiprinošajām metodēm aizliegtu vai neatļautu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā. Ja masspektrometrija nav piemērota atļautām vielām, var izmantot citas metodes, piemēram, augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfiju (HPLC) ar diodu matricas detektoru (DAD) un HPLC ar fluorescences detektoru (FLD) vai to apvienojumu.

Ja saskaņā ar apstiprinošo metodi tas nepieciešams, ekstrakcijas procedūras sākumā testa porcijai pievieno piemērotu iekšējo standartu. Atkarībā no pieejamības izmanto vai nu stabilas ar izotopu marķētas analizējamās vielas formas, kas ir īpaši piemērotas masspektrometriskajai noteikšanai, vai analogus savienojumus, kas ir strukturāli cieši radniecīgi ar analizējamo vielu. Ja nevar izmantot piemērotu iekšējo standartu, analizējamās vielas identifikāciju vēlams apstiprināt ar paralēlo hromatogrāfiju (1). Šajā gadījumā iegūst tikai vienu pīķi, palielinātais pīķa augstums (vai laukums) ir ekvivalents pievienotās analizējamās vielas daudzumam. Ja tas nav praktiski iespējams, izmanto saskaņotas matricas vai pastiprinātas matricas standartus.

1.2.2.   Vispārīgie veiktspējas kritēriji apstiprinošajām metodēm

1.2.2.1.   Ticamība, balstoties uz atgūstamību

Atkārtotās sertificēta standartmateriāla analīzēs eksperimentāli noteiktās masas frakcijas vidējās vērtības, kam veikta atgūstamības korekcija, novirze no sertificētās vērtības atbilst 1. tabulā minētajiem minimālās ticamības diapazoniem.

1. tabula

Kvantitatīvo metožu minimālā ticamība

| Masas frakcija | Diapazons |
| --- | --- |
| ≤ 1 μg/kg | no –50 % līdz +20 % |
| > 1 μg/kg līdz 10 μg/kg | no -30 % līdz +20 % |
| ≥ 10 μg/kg | no -20 % līdz +20 % |

Masas frakcija

Diapazons

≤ 1 μg/kg

no –50 % līdz +20 %

> 1 μg/kg līdz 10 μg/kg

no -30 % līdz +20 %

≥ 10 μg/kg

no -20 % līdz +20 %

Ja sertificēti standartmateriāli nav pieejami, ir pieņemami, ka mērījumu ticamību novērtē citādi, piemēram, izmantojot materiālus, kuru pieņemtās vērtības ir noteiktas starplaboratoriju pētījumos, vai pievienojot zināmus daudzumus analizējamās(-o) vielas(-u) tukšai matricai.

1.2.2.2.   Precizitāte

Variācijas koeficients (CV) atkārtotai standartmateriāla vai pastiprināta materiāla analīzei laboratorijas iekšējās reproducējamības apstākļos nepārsniedz līmeni, kas aprēķināts ar Horvica vienādojumu. Vienādojums ir šāds:

CV = 2(1
  –
  0,5logC),

kur C ir masas frakcija, kas izteikta kā pakāpe (kāpinātājs) no 10 (piem., 1 mg/g = 10–3). Ja masas frakcija ir mazāka par 120 μg/kg, Horvica vienādojumā iegūst nepieņemami augstas vērtības. Tāpēc maksimālais pieļaujamais variācijas koeficients nepārsniedz 2. tabulā minētās vērtības.

2. tabula

Pieņemams variācijas koeficients

| Masas frakcija | Reproducējamības CV (%) |
| --- | --- |
| > 1 000 μg/kg | 16 (pielāgots no Horvica vienādojuma) |
| > 120 μg/kg–1 000 μg/kg | 22 (pielāgots no Horvica vienādojuma) |
| 10–120 μg/kg | 25 (*) |
| < 10 μg/kg | 30 (*) |

Masas frakcija

Reproducējamības CV (%)

> 1 000 μg/kg

16 (pielāgots no Horvica vienādojuma)

> 120 μg/kg–1 000 μg/kg

22 (pielāgots no Horvica vienādojuma)

10–120 μg/kg

25 (*)

< 10 μg/kg

30 (*)

Analīzēm, ko veic atkārtojamības apstākļos, variācijas koeficients atkārtojamības apstākļos ir divas trešdaļas no 2. tabulā minētajām vērtībām vai zemāks.

1.2.3.   Prasības hromatogrāfiskajai nošķiršanai

Šķidrumu hromatogrāfijā (LC) vai gāzu hromatogrāfijā (GC) minimālais pieņemamais izdalīšanas laiks analizējamajai(-ajām) vielai(-ām), ko pēta, ir divreiz garāks par izdalīšanas laiku, kas atbilst kolonnas brīvajam tilpumam. Analizējamās vielas izdalīšanas laiks izvilkumā atbilst kalibrēšanas standarta, saskaņotas matricas standarta vai pastiprinātas matricas standarta izdalīšanas laikam ar ± 0,1 minūtes pielaidi. Ātrajai hromatogrāfijai, kurā izdalīšanas laiks ir mazāks par 2 minūtēm, pieņemamā novirze ir mazāk nekā 5 % no izdalīšanas laika. Ja izmanto iekšēju standartu, analizējamās vielas hromatogrāfiskās izdalīšanas laika attiecība pret iekšējā standarta hromatogrāfiskās izdalīšanas laiku, proti, analizējamās vielas relatīvais izdalīšanas laiks, atbilst kalibrēšanas standarta, saskaņotas matricas standarta vai pastiprinātas matricas standarta izdalīšanas laikam ar 0,5 % maksimālo novirzi gāzu hromatogrāfijai un 1 % maksimālo novirzi šķidrumu hromatogrāfijai attiecībā uz metodēm, kas validētas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

1.2.4.   Īpaši veiktspējas kritēriji masspektrometrijai

1.2.4.1.   Masspektrometriskā noteikšana

Masspektrometrisko noteikšanu veic, izmantojot dažas no šādām iespējām:

| 1) | pilnas skenēšanas (FS) masas spektru reģistrēšana; |
| --- | --- |

1)

pilnas skenēšanas (FS) masas spektru reģistrēšana;

| 2) | izvēlētu jonu kontrole (SIM); |
| --- | --- |

2)

izvēlētu jonu kontrole (SIM);

| 3) | secīgās masspektrometrijas (MSn) paņēmieni, piemēram, izvēlētas reakcijas kontrole (SRM); |
| --- | --- |

3)

secīgās masspektrometrijas (MSn) paņēmieni, piemēram, izvēlētas reakcijas kontrole (SRM);

| 4) | masspektrometrijas (MS) vai secīgās masspektrometrijas (MSn) paņēmieni apvienojumā ar atbilstošiem jonizēšanas veidiem. |
| --- | --- |

4)

masspektrometrijas (MS) vai secīgās masspektrometrijas (MSn) paņēmieni apvienojumā ar atbilstošiem jonizēšanas veidiem.

Ir atbilstoša gan zemas izšķirtspējas masspektrometrija (LRMS, masas vienības izšķirtspēja), gan augstas izšķirtspējas masspektrometrija (HRMS), kas ietver, piemēram, divkāršas fokusēšanas sektorus, lidojuma laika (TOF) un Orbitrap instrumentus.

Lai apstiprinātu analizējamās vielas identitāti augstas izšķirtspējas masspektrometrijā (HRMS), visu diagnostikas jonu masas novirzei jābūt mazākai par 5 ppm (vai, ja m/z < 200, mazākai par 1 mDa). Balstoties uz minēto, būtu jāizraugās faktiskā izšķirtspēja, kas atbilst mērķim, un tā parasti ir lielāka nekā 10 000 visam masas diapazonam 10 % atstarpē starp signāliem vai 20 000 pilnajā joslas platumā maksimuma vidusdaļā (FWHM).

Ja masspektrometrisko noteikšanu veic, reģistrējot pilnas skenēšanas spektrus (gan LRMS, gan HRMS), piemēroti ir tikai diagnostikas joni ar relatīvo intensitāti, kas lielāka par 10 % kalibrēšanas standarta, saskaņotas matricas standarta vai pastiprinātas matricas standartu references spektrā. Diagnostikas joni ietver molekulāro jonu, ja tāds ir ar intensitāti ≥ 10 % no galvenā pīķa, un raksturīgos fragmentjonus vai produkta jonus.

Prekursora jona izvēle: ja masspektrometrisko noteikšanu veic ar fragmentēšanu pēc prekursora jona izvēles, prekursora jonu izvēlas masas vienības izšķirtspējā vai labākā izšķirtspējā. Izvēlētais prekursora jons ir molekulārais jons, molekulārā jona raksturīgie adukti, raksturīgie produkta joni vai viens no to izotopu joniem. Ja prekursora izvēlē masas atlases logs ir lielāks par vienu daltonu (piemēram, no datiem neatkarīgas iegūšanas gadījumā), paņēmienu uzskata par pilnas skenēšanas apstiprinošo analīzi.

Fragmentjoni un produkta joni: izvēlētie fragmentjoni vai produkta joni ir diagnostikas fragmenti analizējamajai vielai/produktam, ko mēra. Neselektīvas pārejas (piemēram, tropilija katjonu vai ūdens zudumu), ja vien iespējams, izlaiž. Diagnostikas jonu pārpilnību nosaka pēc integrētu ekstrahēto jonu hromatogrammu pīķa laukuma vai augstuma. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad identifikācijai izmanto pilnas skenēšanas mērījumus. Visu diagnostikas jonu signāla un trokšņa (S/N) attiecība ir trīs pret vienu (3:1) vai lielāka.

Relatīvā intensitāte: diagnostikas jonu relatīvo intensitāti (jonu attiecību) izsaka kā procentuālo daļu no vislielākajā daudzumā esošā jona vai pārejas intensitātes. Jonu attiecība jānosaka, salīdzinot spektrus vai integrējot ekstrahēto jonu masas pēdu signālus. Apstiprināmās analizējamās vielas jonu attiecība atbilst attiecībai saskaņotas matricas standartos, pastiprinātas matricas standartos vai standarta šķīdumos, kuri salīdzināmās koncentrācijās mērīti tādos pašos apstākļos, ar relatīvo novirzi ± 40 %.

Visās masspektrometriskajās analīzēs nosaka vismaz vienu jonu attiecību. Vēlams, lai tie būtu joni, kas iegūti vienā skenēšanā, taču joni var būt iegūti arī dažādās vienas un tās pašas injekcijas skenēšanās (t. i., pilnajā skenēšanā un fragmentācijas skenēšanā).

1.2.4.2.   Identifikācija

Lai izvēlētos atbilstošus iegūšanas veidus un izvērtēšanas kritērijus, izmanto identifikācijas punktu sistēmu. Lai apstiprinātu matricā iekļautu tādu vielu identitāti, kurām ir noteikts MAL (atļauta izmantošana), nepieciešami vismaz četri identifikācijas punkti. Neatļautu vai aizliegtu vielu gadījumā nepieciešami pieci identifikācijas punkti. Viens punkts var būt iegūts hromatogrāfiskajā nošķiršanā. 3. tabulā parādīts identifikācijas punktu skaits, ko iegūst ar katru paņēmienu. Lai iegūtu apstiprināšanai nepieciešamos identifikācijas punktus, var pievienot identifikācijas punktus, kas iegūti ar citiem paņēmieniem.

| 1. | Visas masspektrometriskās analīzes apvieno ar nošķiršanas paņēmienu, kam ir konkrētajam lietojumam pietiekamas nošķiršanas spējas un selektivitāte. Piemēroti nošķiršanas paņēmieni cita starpā ir šķidrumu un gāzu hromatogrāfija, kapilārā elektroforēze (CE) un virskritiskā fluīdu hromatogrāfija (SFC). Ja analizējamā viela ir jebkāds izobārisks vai izomērisks savienojums, izdalīšanas laika pieņemamība (t. i., ±0,5 % gāzu hromatogrāfijā un ± 1 % šķidrumu un virskritiskajā fluīdu hromatogrāfijā) ir obligāta tās identitātes apstiprināšanai. |
| --- | --- |

1.

Visas masspektrometriskās analīzes apvieno ar nošķiršanas paņēmienu, kam ir konkrētajam lietojumam pietiekamas nošķiršanas spējas un selektivitāte. Piemēroti nošķiršanas paņēmieni cita starpā ir šķidrumu un gāzu hromatogrāfija, kapilārā elektroforēze (CE) un virskritiskā fluīdu hromatogrāfija (SFC). Ja analizējamā viela ir jebkāds izobārisks vai izomērisks savienojums, izdalīšanas laika pieņemamība (t. i., ±0,5 % gāzu hromatogrāfijā un ± 1 % šķidrumu un virskritiskajā fluīdu hromatogrāfijā) ir obligāta tās identitātes apstiprināšanai.

| 2. | Lai iegūtu minimālo identifikācijas punktu skaitu, var apvienot ne vairāk kā trīs atsevišķus paņēmienus. |
| --- | --- |

2.

Lai iegūtu minimālo identifikācijas punktu skaitu, var apvienot ne vairāk kā trīs atsevišķus paņēmienus.

| 3. | Atšķirīgi jonizācijas veidi (piemēram, elektronu jonizācija (EI) un ķīmiskā jonizācija (CI)) tiek uzskatīti par atšķirīgiem paņēmieniem.

  3. tabula


  Identifikācijas punkti sadalījumā pa paņēmieniem







  Paņēmiens | Identifikācijas punkti |
| --- | --- | --- |
| Nošķiršana (GC, LC, SFC, CE) | 1 |
| LRMS jons | 1 |
| Prekursora jona izvēle masas diapazonā <±0,5 Da | 1 (netiešs) |
| LRMS
  n produkta jons | 1,5 |
| HRMS jons | 1,5 |
| HRMS
  n produkta jons | 2,5 |

3.

Atšķirīgi jonizācijas veidi (piemēram, elektronu jonizācija (EI) un ķīmiskā jonizācija (CI)) tiek uzskatīti par atšķirīgiem paņēmieniem.

3. tabula

Identifikācijas punkti sadalījumā pa paņēmieniem

Paņēmiens

Identifikācijas punkti

Nošķiršana (GC, LC, SFC, CE)

1

LRMS jons

1

Prekursora jona izvēle masas diapazonā <±0,5 Da

1 (netiešs)

LRMS
  n produkta jons

1,5

HRMS jons

1,5

HRMS
  n produkta jons

2,5

4. tabula

Ar konkrētiem paņēmieniem un to kombinācijām iegūto identifikācijas punktu skaita piemēri (n = vesels skaitlis)

| Paņēmiens(-i) | Nošķiršana | Jonu skaits | Identifikācijas punkti |
| --- | --- | --- | --- |
| GC-MS (EI vai CI) | GC | n | 1 + n |
| GC-MS (EI un CI) | GC | 2 (EI) + 2 (CI) | 1 + 4 = 5 |
| GC-MS (EI vai CI) 2 atvasinājumi | GC | 2 (A atvasinājums) + 2 (B atvasinājums) | 1 + 4 = 5 |
| LC-MS | LC | n (MS) | 1 + n |
| GC-MS vai LC-MS/MS | GC vai LC | 1 prekursors + 2 produkti | 1 + 1 + 2 × 1,5 = 5 |
| GC-MS vai LC-MS/MS | GC vai LC | 2 prekursori + 2 produkti | 1 + 2 + 2 × 1,5 = 6 |
| GC-MS vai LC-MS
  3 | GC vai LC | 1 prekursors + 1 MS
  2 produkts + 1 MS
  3 produkts | 1 + 1 + 1,5 + 1,5 = 5 |
| GC-HRMS vai LC-HRMS | GC vai LC | n | 1 + n × 1,5 |
| GC-HRMS vai LC-HRMS/MS | GC vai LC | 1 prekursors (masas diapazonā <±0,5 Da) + 1 produkts | 1 + 1 + 2,5 = 4,5 |
| GC-HRMS vai LC-HRMS un HRMS/MS | GC vai LC | 1 pilnas skenēšanas jons + 1 HRMS produkta jons (a) | 1 + 1,5 + 2,5 = 5 |
| GC-MS un LC-MS | GC un LC | 2 joni (GC-MS) + 1 jons (LC-MS) | 1 + 1 + 2 + 1 + 1 = 6 |

Paņēmiens(-i)

Nošķiršana

Jonu skaits

Identifikācijas punkti

GC-MS (EI vai CI)

GC

n

1 + n

GC-MS (EI un CI)

GC

2 (EI) + 2 (CI)

1 + 4 = 5

GC-MS (EI vai CI) 2 atvasinājumi

GC

2 (A atvasinājums) + 2 (B atvasinājums)

1 + 4 = 5

LC-MS

LC

n (MS)

1 + n

GC-MS vai LC-MS/MS

GC vai LC

1 prekursors + 2 produkti

1 + 1 + 2 × 1,5 = 5

GC-MS vai LC-MS/MS

GC vai LC

2 prekursori + 2 produkti

1 + 2 + 2 × 1,5 = 6

GC-MS vai LC-MS
  3

GC vai LC

1 prekursors + 1 MS
  2 produkts + 1 MS
  3 produkts

1 + 1 + 1,5 + 1,5 = 5

GC-HRMS vai LC-HRMS

GC vai LC

n

1 + n × 1,5

GC-HRMS vai LC-HRMS/MS

GC vai LC

1 prekursors (masas diapazonā <±0,5 Da) + 1 produkts

1 + 1 + 2,5 = 4,5

GC-HRMS vai LC-HRMS un HRMS/MS

GC vai LC

1 pilnas skenēšanas jons + 1 HRMS produkta jons (a)

1 + 1,5 + 2,5 = 5

GC-MS un LC-MS

GC un LC

2 joni (GC-MS) + 1 jons (LC-MS)

1 + 1 + 2 + 1 + 1 = 6

1.2.5.   Īpaši veiktspējas kritēriji analizējamās vielas noteikšanai šķidrumu hromatogrāfijā ar noteikšanas paņēmieniem, kas nav masspektrometrija

Tikai atļautu vielu gadījumā – tālāk norādītos paņēmienus var izmantot kā alternatīvu masspektrometrijas metodēm, ja ir izpildīti šiem paņēmieniem piemērojamie attiecīgie kritēriji:

| 1) | pilna skenējuma spektrofotometrija ar diodu matricas detektoru (DAD), ja izmanto kopā ar HPLC; |
| --- | --- |

1)

pilna skenējuma spektrofotometrija ar diodu matricas detektoru (DAD), ja izmanto kopā ar HPLC;

| 2. | fluorescences detektēšanas spektrofotometrija (FLD), ja izmanto kopā ar HPLC. |
| --- | --- |

2.

fluorescences detektēšanas spektrofotometrija (FLD), ja izmanto kopā ar HPLC.

Šķidrumu hromatogrāfija kopā ar UV/VIS noteikšanu (viens viļņu garums) pati par sevi nav piemērota, lai to izmantotu kā apstiprinošu metodi.

1.2.5.1.   Veiktspējas kritēriji pilna skenējuma spektrofotometrijai ar diodu matricas detektoru

Ievēro 1.2.3. punktā iekļautos veiktspējas kritērijus hromatogrāfiskajai nošķiršanai.

Absorbcijas maksimumi analizējamās vielas UV spektrā ir tajos pašos viļņu garumos kā kalibrēšanas standartam matricā, nepārsniedzot maksimālo robežu, ko nosaka pēc noteikšanas sistēmas izšķirtspējas. Noteikšanā ar diodu matricas detektoru šī maksimālā robeža parasti ir ± 2 nm. Analizējamās vielas spektrs virs 220 nm tajās abu spektru daļās, kuru relatīvā absorbcija ir 10 % vai vairāk, redzami neatšķiras no kalibrēšanas standarta spektra. Šis kritērijs ir ievērots, ja, pirmkārt, uzrādās tie paši maksimumi un, otrkārt, atšķirība starp abiem spektriem nevienā punktā nepārsniedz 10 % no kalibrēšanas standarta absorbcijas. Ja meklēšanai un saskaņošanai izmanto datorizētu bibliotēku, oficiālo paraugu spektra datu un kalibrēšanas šķīduma spektra datu līdzībai jāpārsniedz kritiskais atbilstības koeficients. Šo koeficientu nosaka validēšanas procesa laikā katrai analizējamajai vielai, pamatojoties uz spektriem, attiecībā uz kuriem ir ievēroti iepriekš aprakstītie kritēriji. Pārbauda spektru mainīgumu, ko izraisa parauga matrica un detektora veiktspēja.

1.2.5.2.   Veiktspējas kritēriji fluorescences detektēšanas spektrofotometrijai

Ievēro 1.2.3. punktā iekļautos veiktspējas kritērijus hromatogrāfiskajai nošķiršanai.

Ierosināšanas un emisijas viļņu garumus apvienojumā ar hromatogrāfijas nosacījumiem izvēlas tā, lai pēc iespējas samazinātu traucējošo komponentu efektus tukšā parauga izvilkumos. Starp ierosināšanas un emisijas viļņu garumu vajadzētu būt vismaz 50 nanometriem.

Tuvākais pīķa maksimums hromatogrammā no apzīmētā analizējamās vielas pīķa atrodas attālumā, kas atbilst vismaz vienam pilnam pīķa platumam 10 % līmenī no analizējamās vielas pīķa maksimālā augstuma.

To piemēro molekulām, kas uzrāda dabisku fluorescenci, un molekulām, kas uzrāda fluorescenci vai nu pēc transformēšanas, vai pēc atvasināšanas.

2. NODAĻA

VALIDĒŠANA

2.1.   Veiktspējas rādītāji, kas jānosaka attiecībā uz analīzes metodēm

Metodes validēšana pierāda, ka analīzes metode atbilst kritērijiem, kas piemērojami attiecīgajiem veiktspējas rādītājiem. Dažādām pārbaudēm ir vajadzīgas dažādas metožu kategorijas. 5. tabulā noteikti veiktspējas rādītāji, kas verificējami konkrētajam metodes tipam; plašāks skaidrojums par katru parametru ir sniegts šajā nodaļā.

5. tabula

Analīzes metožu klasifikācija pēc veiktspējas rādītājiem, kas jānosaka

| Metode | Apstiprinājuma | Skrīninga |
| --- | --- | --- |
| Kvalitatīva | Kvantitatīva | Kvalitatīva | Puskvantitatīva | Kvantitatīva |
| Vielas | A | A, B | A, B | A, B | A, B |
| Identifikācija saskaņā ar 1.2. apakšnodaļu | x | x | | | |
| CCα | x | x | | | |
| CCβ | – | | x | x | x |
| Ticamība | x | | | x |
| Precizitāte | x | | (x) | x |
| Relatīvais matricas efekts/absolūtā atgūstamība (*) | x | | | x |
| Selektivitāte/specifiskums | x | x | x | x |
| Stabilitāte (#) | x | x | x | x |
| Robustums | x | x | x | x |
| x: ar validēšanu jāpierāda, ka ir izpildītas veiktspējas rādītāju prasības.
  x) 1.2.2.2. apakšpunktā minētās precizitātes prasības nav jāizpilda, ja izmanto puskvantitatīvās skrīninga metodes. Tomēr precizitāti nosaka ar mērķi pierādīt, ka metode ir piemērota tam, lai novērstu šķietami atbilstošu analīžu rezultātu ieguvi.
  A: aizliegtas vai neatļautas vielas.
  B: atļautas vielas. |

Metode

Apstiprinājuma

Skrīninga

Kvalitatīva

Kvantitatīva

Kvalitatīva

Puskvantitatīva

Kvantitatīva

Vielas

A

A, B

A, B

A, B

A, B

Identifikācija saskaņā ar 1.2. apakšnodaļu

x

x

CCα

x

x

CCβ

–

x

x

x

Ticamība

x

x

Precizitāte

x

(x)

x

Relatīvais matricas efekts/absolūtā atgūstamība (*)

x

x

Selektivitāte/specifiskums

x

x

x

x

Stabilitāte (#)

x

x

x

x

Robustums

x

x

x

x

x: ar validēšanu jāpierāda, ka ir izpildītas veiktspējas rādītāju prasības.

x) 1.2.2.2. apakšpunktā minētās precizitātes prasības nav jāizpilda, ja izmanto puskvantitatīvās skrīninga metodes. Tomēr precizitāti nosaka ar mērķi pierādīt, ka metode ir piemērota tam, lai novērstu šķietami atbilstošu analīžu rezultātu ieguvi.

A: aizliegtas vai neatļautas vielas.

B: atļautas vielas.

2.2.   Ticamība, atkārtojamība un laboratorijas iekšējā reproducējamība

Šajā apakšnodaļā sniegti validēšanas procedūru piemēri un atsauces. Var izmantot citas pieejas, lai pierādītu, ka metode atbilst veiktspējas kritērijiem, taču tām jāsasniedz tas pats informācijas līmenis un kvalitāte.

2.2.1.   Konvencionāla validēšana

Lai aprēķinātu parametrus saskaņā ar konvencionālām metodēm, jāveic vairāki atsevišķi eksperimenti. Katrs veiktspējas rādītājs jānosaka katrām lielākām izmaiņām (sk. 2.4. apakšnodaļu). Izmantojot metodes, kas ļauj noteikt vairākas analizējamās vielas, vienlaicīgi var analizēt vairākas analizējamās vielas, ja ir izslēgti iespējami būtiski traucējumi. Līdzīgi var noteikt vairākus veiktspējas rādītājus. Tādējādi, lai samazinātu darba slodzi, ieteicams pēc iespējas apvienot eksperimentus (piemēram, atkārtojamību un laboratorijas iekšējo reproducējamību ar specifiskumu, tukšo paraugu analīzi ar mērķi noteikt izšķiršanas robežu apstiprināšanai un specifiskuma testēšanu).

2.2.1.1.   Ticamība, balstoties uz sertificētu standartmateriālu

Analīzes metodes ticamību vēlams noteikt ar sertificētu standartmateriālu (CRM). Šī procedūra ir aprakstīta standartā ISO 5725-4:1994 (2).

Piemēram:

| 1) | saskaņā ar metodes testa norādījumiem analizē sešus CRM replikātus; |
| --- | --- |

1)

saskaņā ar metodes testa norādījumiem analizē sešus CRM replikātus;

| 2) | nosaka analizējamās vielas koncentrāciju, kas ir katrā replikātu paraugā; |
| --- | --- |

2)

nosaka analizējamās vielas koncentrāciju, kas ir katrā replikātu paraugā;

| 3) | šiem sešiem replikātiem aprēķina vidējo vērtību, standartnovirzi un variācijas koeficientu (%); |
| --- | --- |

3)

šiem sešiem replikātiem aprēķina vidējo vērtību, standartnovirzi un variācijas koeficientu (%);

| 4) | aprēķina ticamību, dalot noteikto vidējo koncentrāciju ar sertificēto vērtību (kas mērīta kā koncentrācija) un reizinot ar 100, lai izteiktu rezultātu procentos. |
| --- | --- |

4)

aprēķina ticamību, dalot noteikto vidējo koncentrāciju ar sertificēto vērtību (kas mērīta kā koncentrācija) un reizinot ar 100, lai izteiktu rezultātu procentos.

Ticamība (%) = (vidējā noteiktā koncentrācija, kam veikta atgūstamības korekcija) × 100/sertificētā vērtība

2.2.1.2.   Ticamība, balstoties uz pastiprinātiem paraugiem

Ja nav pieejams sertificēts standartmateriāls, metodes ticamību nosaka eksperimentos, kuros izmanto pastiprinātu tukšu matricu, vismaz saskaņā ar šādu shēmu.

| 1. | Metodēm, kas validētas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, izvēlas tukšu materiālu un pastiprina to šādā koncentrācijā:






  a) | 0,5 (3), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai |
| --- | --- | --- |

1.

Metodēm, kas validētas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, izvēlas tukšu materiālu un pastiprina to šādā koncentrācijā:

a)

0,5 (3), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai

| b) | 0,1 (4), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai |
| --- | --- |

b)

0,1 (4), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai

| c) | 1,0, 2,0 un 3,0 reiz zemākais kalibrētais līmenis (LCL) neatļautām vielām (kurām nav noteikta RPA). |
| --- | --- |

c)

1,0, 2,0 un 3,0 reiz zemākais kalibrētais līmenis (LCL) neatļautām vielām (kurām nav noteikta RPA).

| 2. | Katrā līmenī analīzes veic sešiem replikātiem. |
| --- | --- |

2.

Katrā līmenī analīzes veic sešiem replikātiem.

| 3. | Analizē paraugus. |
| --- | --- |

3.

Analizē paraugus.

| 4. | Aprēķina katrā paraugā noteikto koncentrāciju. |
| --- | --- |

4.

Aprēķina katrā paraugā noteikto koncentrāciju.

| 5. | Aprēķina katra parauga ticamību, izmantojot tālāk norādīto vienādojumu, un pēc tam aprēķina vidējo ticamību un variācijas koeficientu sešiem rezultātiem katrā koncentrācijas līmenī. |
| --- | --- |

5.

Aprēķina katra parauga ticamību, izmantojot tālāk norādīto vienādojumu, un pēc tam aprēķina vidējo ticamību un variācijas koeficientu sešiem rezultātiem katrā koncentrācijas līmenī.

Ticamība (%) = (vidējā noteiktā koncentrācija, kam veikta atgūstamības korekcija) × 100/pastiprināšanas līmenis

Attiecībā uz atļautu vielu metodēm, kas validētas pirms šīs regulas piemērošanas dienas, ir pietiekami noteikt metodes ticamību, izmantojot sešas alikvotās daļas, kas pastiprinātas koncentrācijā 0,5, 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD.

2.2.1.3.   Atkārtojamība

| 1. | Attiecībā uz metodēm, kas validētas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, sagatavo vienas un tās pašas sugas identisku tukšu matricu paraugu kopumu. Tos pastiprina ar analizējamo vielu ar mērķi iegūt koncentrācijas, kas ir līdzvērtīgas:






  a) | 0,5 (5), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

0,5 (5), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai

| b) | 0,1 (6), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai |
| --- | --- |

b)

0,1 (6), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai

| c) | 1,0, 2,0 un 3,0 reiz LCL neatļautām vai aizliegtām vielām, ja RPA nav piemērojama. |
| --- | --- |

c)

1,0, 2,0 un 3,0 reiz LCL neatļautām vai aizliegtām vielām, ja RPA nav piemērojama.

| 2. | Katrā līmenī analīzes veic vismaz sešiem replikātiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Analizē paraugus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aprēķina katrā paraugā noteikto koncentrāciju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pastiprinātajiem paraugiem aprēķina vidējo koncentrāciju, standartnovirzi un variācijas koeficientu (%). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atkārto šīs darbības vismaz vēl divas reizes. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aprēķina pastiprināto paraugu kopējās vidējās koncentrācijas, standartnovirzes (aprēķinot vidējo lielumu no atsevišķo gadījumu standartnovirzes kvadrātā un izvelkot tā kvadrātsakni) un variācijas koeficientus.
  Attiecībā uz atļautu vielu metodēm, kas validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ir pietiekami noteikt atkārtojamību ar matricām, kas pastiprinātas koncentrācijā 0,5, 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD.
  Atkārtojamību var aprēķināt arī saskaņā ar standartu ISO 5725-2:2019 (7). |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz atļautu vielu metodēm, kas validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ir pietiekami noteikt atkārtojamību ar matricām, kas pastiprinātas koncentrācijā 0,5, 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD.

Atkārtojamību var aprēķināt arī saskaņā ar standartu ISO 5725-2:2019 (7).

2.2.1.4.   Laboratorijas iekšējā reproducējamība

| 1. | Ja validēšanu veic pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, sagatavo konkrēta testa materiāla (identiskas vai atšķirīgas matricas) paraugu kopumu, kas pastiprināts ar analizējamo(-ajām) vielu(-ām) ar mērķi iegūt koncentrācijas, kuras līdzvērtīgas:






  a) | 0,5 (5), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

0,5 (5), 1,0 un 1,5 reiz RPA vai

| b) | 0,1 (6), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai |
| --- | --- |

b)

0,1 (6), 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD atļautām vielām, vai

| c) | 1,0, 2,0 un 3,0 reiz LCL neatļautām vai aizliegtām vielām, ja RPA nav piemērojama. |
| --- | --- |

c)

1,0, 2,0 un 3,0 reiz LCL neatļautām vai aizliegtām vielām, ja RPA nav piemērojama.

| 2. | Veic analīzi katrā koncentrācijas līmenī vismaz sešiem tukšā materiāla replikātiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Analizē paraugus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aprēķina katrā paraugā noteikto koncentrāciju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atkārto šīs darbības vismaz vēl divas reizes ar dažādām tukšā materiāla partijām, dažādiem operatoriem un tik dažādos vides apstākļos, cik iespējams, piemēram, ar dažādām reaģentu, šķīdinātāju partijām, dažādā istabas temperatūrā, ar dažādiem instrumentiem vai citu parametru variācijām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pastiprinātajiem paraugiem nosaka vidējo koncentrāciju, standartnovirzi un variācijas koeficientu (%).
  Attiecībā uz atļautu vielu metodēm, kas validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ir pietiekami noteikt laboratorijas iekšējo reproducējamību ar matricām, kas pastiprinātas koncentrācijā 0,5, 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD.
  Laboratorijas iekšējo reproducējamību/starpprecizitāti var aprēķināt arī saskaņā ar standartu ISO 5725-2:2019, standartu ISO 11843-1:1997 (8), Pārtikas kodeksa komisijas pamatnostādnēm CAC/GL 59-2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz atļautu vielu metodēm, kas validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ir pietiekami noteikt laboratorijas iekšējo reproducējamību ar matricām, kas pastiprinātas koncentrācijā 0,5, 1,0 un 1,5 reiz MAL vai MD.

Laboratorijas iekšējo reproducējamību/starpprecizitāti var aprēķināt arī saskaņā ar standartu ISO 5725-2:2019, standartu ISO 11843-1:1997 (8), Pārtikas kodeksa komisijas pamatnostādnēm CAC/GL 59-2006 (9).

2.2.2.   Validēšana saskaņā ar alternatīviem modeļiem

Lai aprēķinātu parametrus saskaņā ar alternatīviem modeļiem, jāīsteno eksperimenta plāns. Eksperimenta plānu izstrādā atkarībā no dažādo pētāmo sugu skaita un dažādiem pētīšanas faktoriem. Tādējādi pirmais solis visā validēšanas procedūrā ir apsvērt, kādus paraugu kopumus nākotnē analizēs laboratorijā, ar mērķi noteikt visnozīmīgākās sugas un tos faktorus, kas var ietekmēt mērījumu rezultātus. Faktoru pieeja ļauj novērtēt tādu testa rezultātu mērījumu nenoteiktību, kas iegūti dažādos testēšanas apstākļos noteiktā laboratorijā, piemēram, darbu veicot dažādiem analītiķiem, ar dažādiem instrumentiem, dažādām reaģentu partijām, dažādām matricām, dažādu pārbaudei patērēto laiku un dažādās pārbaužu temperatūrās. Pēc tam jāizvēlas koncentrācijas diapazons atkarībā no mērķa atbilstoši MAL vai MD atļautu vielu gadījumā vai RPA vai LCL aizliegtu vai neatļautu vielu gadījumā.

Faktoru pieejas mērķis ir iegūt uzticamus precizitātes datus un mērījumu datus, vienlaicīgi un kontrolēti variējot izvēlētos faktorus. Tā ļauj izvērtēt faktoru efektu un nejaušo efektu kopējo ietekmi. Šis eksperimenta projekts ļauj izpētīt arī analīzes metodes robustumu (10) un noteikt iekšējās reproducējamības standartnovirzi matricu vidū.

Tālāk tekstā dots tādas alternatīvas pieejas piemērs, kurā izmanto ortogonālu eksperimenta projekta plānu.

Var izpētīt līdz septiņiem faktoriem (trokšņa faktoriem). Pētījums ir izstrādāts tā, ka precizitāti, ticamību (balstoties uz pastiprinātiem paraugiem), jutīgumu, mērījumu nenoteiktību un kritiskās koncentrācijas var noteikt vienlaikus, īstenojot eksperimenta plānu.

6. tabula

Ortogonāla eksperimenta projekta plāna piemērs ar septiņiem faktoriem (I–VII) divos variāciju līmeņos (A/B) validēšanas pētījumā ar astoņiem posmiem (faktoru līmeņu kombinācija)

| Faktors | I | II | III | IV | V | VI | VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posms 01 | A | A | A | A | A | A | A |
| Posms 02 | A | A | B | A | B | B | B |
| Posms 03 | A | B | A | B | A | B | B |
| Posms 04 | A | B | B | B | B | A | A |
| Posms 05 | B | A | A | B | B | A | B |
| Posms 06 | B | A | B | B | A | B | A |
| Posms 07 | B | B | A | A | B | B | A |
| Posms 08 | B | B | B | A | A | A | B |

Faktors

I

II

III

IV

V

VI

VII

Posms 01

A

A

A

A

A

A

A

Posms 02

A

A

B

A

B

B

B

Posms 03

A

B

A

B

A

B

B

Posms 04

A

B

B

B

B

A

A

Posms 05

B

A

A

B

B

A

B

Posms 06

B

A

B

B

A

B

A

Posms 07

B

B

A

A

B

B

A

Posms 08

B

B

B

A

A

A

B

Metožu rādītājus aprēķina, kā aprakstījis B. Jülicher un citi (11).

2.2.3.   Citas validēšanas pieejas

Var izmantot citas pieejas, lai pierādītu, ka metode atbilst veiktspējas rādītāju veiktspējas kritērijiem, taču tām jāsasniedz tas pats informācijas līmenis un kvalitāte. Validēšanu var īstenot arī, veicot starplaboratoriju pētījumu, kādu ir noteicis Pārtikas kodekss, ISO vai IUPAC
   (12), vai atbilstīgi tādām alternatīvām metodēm kā vienas laboratorijas pētījumi vai iekšēja validēšana (13). Ja piemēro alternatīvas validēšanas procedūras, validēšanas protokolā nosaka to pamatā esošo modeli un stratēģiju ar attiecīgajiem priekšnoteikumiem, pieņēmumiem un formulām vai sniedz vismaz atsauces uz to pieejamību.

2.3.   Selektivitāte/specifiskums

Spēju izšķirt starp analizējamo vielu un cieši saistītām vielām nosaka, cik vien labi iespējams. Nosaka traucējumus, ko rada homologi, izomēri, noārdīšanās produkti, endogēnās vielas, analogi, interesējošo atlieku metabolisma produkti, matricas savienojumi vai citas vielas, kuras var radīt traucējumus, un, ja nepieciešams, veic izmaiņas metodē, lai novērstu identificētos traucējumus. Lai noteiktu metodes specifiskumu, izmanto šādu pieeju.

| 1. | Atlasa virkni ķīmiski radniecīgu savienojumu vai citu vielu, kas varētu būt sastopamas kopā ar interesējošo savienojumu un varētu būt paraugos, un pārbauda, vai tās varētu traucēt mērķa analizējamās(-o) vielas(-u) analīzei. |
| --- | --- |

1.

Atlasa virkni ķīmiski radniecīgu savienojumu vai citu vielu, kas varētu būt sastopamas kopā ar interesējošo savienojumu un varētu būt paraugos, un pārbauda, vai tās varētu traucēt mērķa analizējamās(-o) vielas(-u) analīzei.

| 2. | Analizē attiecīgu skaitu reprezentatīvu tukšo paraugu, piemēram, dažādas partijas vai dažādu dzīvnieku sugu partijas (n ≥ 20), un pārbauda visus traucējumus (signālus, pīķus vai jonu pēdas) interesējošajā reģionā, kur sagaidāma mērķa analizējamās vielas eluēšana. |
| --- | --- |

2.

Analizē attiecīgu skaitu reprezentatīvu tukšo paraugu, piemēram, dažādas partijas vai dažādu dzīvnieku sugu partijas (n ≥ 20), un pārbauda visus traucējumus (signālus, pīķus vai jonu pēdas) interesējošajā reģionā, kur sagaidāma mērķa analizējamās vielas eluēšana.

| 3. | Pastiprina reprezentatīvus tukšos paraugus ar attiecīgu to vielu koncentrāciju, kas varētu traucēt analizējamās vielas identificēšanu un/vai kvantificēšanu, un izpēta, vai pievienotā viela:






  a) | var izraisīt kļūdainu identificēšanu; |
| --- | --- | --- |

3.

Pastiprina reprezentatīvus tukšos paraugus ar attiecīgu to vielu koncentrāciju, kas varētu traucēt analizējamās vielas identificēšanu un/vai kvantificēšanu, un izpēta, vai pievienotā viela:

a)

var izraisīt kļūdainu identificēšanu;

| b) | kavē mērķa analizējamās vielas identificēšanu; |
| --- | --- |

b)

kavē mērķa analizējamās vielas identificēšanu;

| c) | būtiski ietekmē kvantificēšanu. |
| --- | --- |

c)

būtiski ietekmē kvantificēšanu.

2.4.   Robustums

Pārbauda analīzes metodes veiktspējas noturību dažādos eksperimenta apstākļos, kas ietver, piemēram, dažādus paraugu ņemšanas apstākļus un nelielas izmaiņas, kuras var rasties regulārā testēšanā. Lai testētu metodes robustumu, eksperimenta apstākļos ieviestajām izmaiņām vajadzētu būt nelielām. Izvērtē šo izmaiņu svarīgumu. Visām nelielajām izmaiņām, par kurām parādīts, ka tām ir būtiska ietekme uz pārbaudes veiktspēju, nosaka katru veiktspējas rādītāju.

2.5.   Stabilitāte

Nosaka kalibrēšanas standarta, saskaņotas matricas standarta un/vai pastiprinātas matricas standartu, kā arī analizējamās vielas vai matricas sastāvdaļu stabilitāti paraugā uzglabāšanas vai analīzes laikā, jo nestabilitāte var ietekmēt testa rezultātu.

Parasti analizējamās vielas stabilitāte ir labi raksturota dažādos uzglabāšanas apstākļos. Eksperimenti, kuru mērķis ir kontrolēt standartu un paraugu uzglabāšanas apstākļus un kurus veic kā daļu no parastās laboratoriju akreditācijas un kvalitātes kontroles sistēmas, var sniegt nepieciešamo informāciju. Ja matricā esošo analizējamo vielu stabilitātes dati ir pieejami (piemēram, balstoties uz informāciju no Eiropas Savienības references laboratorijām, publicētajiem datiem utt.), šie dati nav jānosaka katrā laboratorijā. Tomēr atsauce uz pieejamajiem šķīdumā un matricā esošo analizējamo vielu stabilitātes datiem ir pieņemama tikai tad, ja tiek nodrošināti identiski apstākļi.

Ja nepieciešamie stabilitātes dati nav pieejami, būtu jāizmanto tālāk minētās pieejas.

2.5.1.   Šķīdumā esošās analizējamās vielas stabilitātes noteikšana

| 1. | Sagatavo svaigus analizējamās(-o) vielas(-u) standartšķīdumus un atšķaida, kā noteikts testa norādījumos, lai iegūtu pietiekamas alikvotās daļas (piemēram, 40) katrā izvēlētajā koncentrācijā. Paraugus sagatavo no:






  a) | analizējamās vielas šķīdumiem, ko izmanto pastiprināšanai; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

analizējamās vielas šķīdumiem, ko izmanto pastiprināšanai;

| b) | analizējamās vielas šķīdumiem, ko izmanto galīgajai analīzei; |
| --- | --- |

b)

analizējamās vielas šķīdumiem, ko izmanto galīgajai analīzei;

| c) | cita interesējoša šķīduma (piemēram, standartu atvasinājuma). |
| --- | --- |

c)

cita interesējoša šķīduma (piemēram, standartu atvasinājuma).

| 2. | Izmēra analizējamās vielas saturu svaigi sagatavotajā šķīdumā saskaņā ar testa norādījumiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Salej attiecīgus tilpumus piemērotos traukos, uzliek etiķetes un uzglabā saskaņā ar 7. tabulā iekļautajā shēmā norādītajiem gaismas un temperatūras apstākļiem. Uzglabāšanas laiku izvēlas, ņemot vērā piemēroto analīzes praksi, ideālā gadījumā uzglabā līdz pirmajām noārdīšanās pazīmēm, kas novērojamas identificēšanas un/vai kvantificēšanas laikā. Ja stabilitātes pētījuma laikā noārdīšanos nenovēro, stabilitātes pētījumā noteiktais uzglabāšanas ilgums ir vienāds ar šķīduma maksimālā uzglabāšanas perioda ilgumu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aprēķina analizējamās(-o) vielas(-u) koncentrāciju katrā alikvotajā daļā salīdzinājumā ar analizējamās vielas koncentrāciju svaigi sagatavotajā šķīdumā pēc šādas formulas.
  Atlikusī analizējamā viela (%) = Ci × 100/Csvaigs

  Ci = koncentrācija laika punktā i
  Csvaigs = koncentrācija svaigā šķīdumā
  Piecu uzglabāto replikātu šķīdumu vidējā vērtība no piecu svaigi sagatavotu replikātu šķīdumu vidējās vērtības atšķiras ne vairāk kā par 15 %. Piecu svaigi sagatavoto šķīdumu vidējo vērtību izmanto kā pamatu procentuālās atšķirības aprēķināšanai.

  7. tabula


  Shēma analizējamās vielas stabilitātes noteikšanai šķīdumā | –20 °C | + 4 °C | + 20 °C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tumšs | 10 alikvotās daļas | 10 alikvotās daļas | 10 alikvotās daļas |
| Gaišs | | | 10 alikvotās daļas |

4.

Atlikusī analizējamā viela (%) = Ci × 100/Csvaigs

Ci = koncentrācija laika punktā i

Csvaigs = koncentrācija svaigā šķīdumā

Piecu uzglabāto replikātu šķīdumu vidējā vērtība no piecu svaigi sagatavotu replikātu šķīdumu vidējās vērtības atšķiras ne vairāk kā par 15 %. Piecu svaigi sagatavoto šķīdumu vidējo vērtību izmanto kā pamatu procentuālās atšķirības aprēķināšanai.

7. tabula

Shēma analizējamās vielas stabilitātes noteikšanai šķīdumā

–20 °C

+ 4 °C

+ 20 °C

Tumšs

10 alikvotās daļas

10 alikvotās daļas

10 alikvotās daļas

Gaišs

10 alikvotās daļas

2.5.2.   Analizējamās(-o) vielas(-u) stabilitātes noteikšana matricā

| 1. | Ja vien iespējams, lieto dabiski inficētus paraugus. Ja dabiski inficēta matrica nav pieejama, lieto tukšu matricu, kas pastiprināta ar analizējamo vielu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja ir pieejama dabiski inficēta matrica, koncentrāciju matricā nosaka, kamēr matrica vēl ir svaiga. Homogenizētās dabiski inficētās matricas papildu alikvotās daļas glabā –20 °C temperatūrā vai zemākā temperatūrā, ja nepieciešams, un nosaka analizējamās vielas koncentrācijas, kamēr paraugs tiek glabāts laboratorijā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja nav pieejama dabiski inficēta matrica, ņem tukšu matricu un homogenizē to. Sadala matricu piecās alikvotajās daļās. Pastiprina katru alikvoto daļu ar analizējamo vielu, kuru vēlams sagatavot nelielā ūdens šķīduma daudzumā. Nekavējoties analizē vienu alikvoto daļu. Uzglabā atlikušās alikvotās daļas vismaz –20 °C temperatūrā vai zemākā temperatūrā, ja nepieciešams, un analizē tās pēc īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa uzglabāšanas, ņemot vērā piemērotās analīzes metodes. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reģistrē maksimālo pieņemamo uzglabāšanas laiku un optimālos uzglabāšanas apstākļus.
  Piecu uzglabāto replikātu šķīdumu vidējā vērtība no piecu svaigi sagatavotu replikātu šķīdumu vidējās vērtības atšķiras ne vairāk kā par laboratorijas iekšējo reproducējamību, kas sasniedzama ar konkrēto metodi. Piecu svaigi sagatavoto šķīdumu vidējo vērtību izmanto kā pamatu procentuālās atšķirības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

4.

Piecu uzglabāto replikātu šķīdumu vidējā vērtība no piecu svaigi sagatavotu replikātu šķīdumu vidējās vērtības atšķiras ne vairāk kā par laboratorijas iekšējo reproducējamību, kas sasniedzama ar konkrēto metodi. Piecu svaigi sagatavoto šķīdumu vidējo vērtību izmanto kā pamatu procentuālās atšķirības aprēķināšanai.

2.6.   Izšķiršanas robeža apstiprināšanai (CCα)

CCα nosaka apstiprinošajām metodēm. CCα nosaka apstākļos, kas atbilst identifikācijas prasībām vai prasībām attiecībā uz identificēšanu un kvantificēšanu, kuras norādītas 1. nodaļā “Veiktspējas kritēriji un citas prasības analīzes metodēm”.

Paraugu atbilstības kontroles vajadzībām CCα vērtībā (izšķiršanas robežā apstiprināšanai) jau ņemta vērā kopējā standarta mērījumu nenoteiktība.

| 1. | Neatļautu vai aizliegtu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā CCα aprēķina šādi:






  a) | 1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (14) (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā kritiskā vērtība). Šajā gadījumā lieto tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts RPA vai LCL līmenī un virs tā. Analizē paraugus. Pēc identificēšanas grafiski attēlo signālu, ja iespējams, vai pārrēķināto koncentrāciju pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija krustpunktā ar y asi plus 2,33 reiz laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze šajā krustpunktā ir vienāda ar izšķiršanas robežu. Šī metode ir piemērojama tikai kvantitatīvām pārbaudēm. Ar šo pieeju iegūtās izšķiršanas robežas verificē, analizējot tukšu matricu, kas pastiprināta līdz aprēķinātajai izšķiršanas robežai; |
| --- | --- | --- |

1.

Neatļautu vai aizliegtu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā CCα aprēķina šādi:

a)

1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (14) (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā kritiskā vērtība). Šajā gadījumā lieto tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts RPA vai LCL līmenī un virs tā. Analizē paraugus. Pēc identificēšanas grafiski attēlo signālu, ja iespējams, vai pārrēķināto koncentrāciju pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija krustpunktā ar y asi plus 2,33 reiz laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze šajā krustpunktā ir vienāda ar izšķiršanas robežu. Šī metode ir piemērojama tikai kvantitatīvām pārbaudēm. Ar šo pieeju iegūtās izšķiršanas robežas verificē, analizējot tukšu matricu, kas pastiprināta līdz aprēķinātajai izšķiršanas robežai;

| b) | 2. metode: analizē vismaz 20 reprezentatīvus tukšos materiālus uz matricu, lai varētu aprēķināt signāla un trokšņa attiecību laika logā, kurā gaidāma analizējamā viela. Par izšķiršanas robežu var izmantot trīskāršu signāla un trokšņa attiecību. Tas ir piemērojams kvantitatīvām un kvalitatīvām pārbaudēm. Ar šo pieeju iegūtās izšķiršanas robežas verificē, analizējot tukšu matricu, kas pastiprināta līdz aprēķinātajai izšķiršanas robežai; |
| --- | --- |

b)

2. metode: analizē vismaz 20 reprezentatīvus tukšos materiālus uz matricu, lai varētu aprēķināt signāla un trokšņa attiecību laika logā, kurā gaidāma analizējamā viela. Par izšķiršanas robežu var izmantot trīskāršu signāla un trokšņa attiecību. Tas ir piemērojams kvantitatīvām un kvalitatīvām pārbaudēm. Ar šo pieeju iegūtās izšķiršanas robežas verificē, analizējot tukšu matricu, kas pastiprināta līdz aprēķinātajai izšķiršanas robežai;

| c) | 3. metode: CCα = LCL + k(vienpusējs, 99 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība zemākajā kalibrētajā līmenī.
  Neatļautām vai aizliegtām farmakoloģiski aktīvajām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 2,33.
  Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus. |
| --- | --- |

c)

3. metode: CCα = LCL + k(vienpusējs, 99 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība zemākajā kalibrētajā līmenī.

Neatļautām vai aizliegtām farmakoloģiski aktīvajām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 2,33.

Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus.

CCα aprēķināšanas 2. metodi var izmantot tikai līdz 2026. gada 1. janvārim un tikai tad, ja metodes validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanas dienas. Ja metodes validētas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, izmanto tikai 1. vai 3. metodi.

| 2. | Atļautu vielu gadījumā CCα aprēķina šādi:






  a) | atļautām vielām matricu/sugu kombinācijās, kurām noteikts MAL vai MD:






  i) | 1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā kritiskā vērtība). Šajā gadījumā lieto tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts MAL vai MD līmenī un virs tiem. Analizē paraugus. Pēc identificēšanas grafiski attēlo signālu, ja iespējams, vai pārrēķināto koncentrāciju pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija MAL vai MD līmenī plus 1,64 reiz laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze pie atļautās robežas ir vienāda ar izšķiršanas robežu (α = 5 %); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Atļautu vielu gadījumā CCα aprēķina šādi:

a)

atļautām vielām matricu/sugu kombinācijās, kurām noteikts MAL vai MD:

i)

1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā kritiskā vērtība). Šajā gadījumā lieto tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts MAL vai MD līmenī un virs tiem. Analizē paraugus. Pēc identificēšanas grafiski attēlo signālu, ja iespējams, vai pārrēķināto koncentrāciju pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija MAL vai MD līmenī plus 1,64 reiz laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze pie atļautās robežas ir vienāda ar izšķiršanas robežu (α = 5 %);

| ii) | 2. metode: CCα = MAL (vai MD) + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība MAL vai MD līmenī. |
| --- | --- |

ii)

2. metode: CCα = MAL (vai MD) + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība MAL vai MD līmenī.

Atļautām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 1,64.

Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus.

Farmakoloģiski aktīvajām vielām, kurām MAL ir noteikts dažādu vielu summai, CCα vielai, kura paraugā ir vislielākajā koncentrācijā, izmanto kā CCα, ar ko novērtē mērītā parauga vielu summu;

| b) | nav atļautu vielu atlieku matricas/sugu kombinācijās, attiecībā uz kurām nav noteikts MAL, ja vien nav notikusi atļauta ārstēšana saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu. Atļautām vielām, kurām MAL nav noteikts, CCα aprēķināšanai izmanto kaskādes MAL, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/470 (15). Piemēro iepriekšējā apakšpunktā minēto 1. vai 2. metodi, taču “MAL” ir 0,5 reiz kaskādes MAL ar mērķi 0,1 reiz kaskādes MAL, ja ar saprātīgiem līdzekļiem iespējams. |
| --- | --- |

b)

nav atļautu vielu atlieku matricas/sugu kombinācijās, attiecībā uz kurām nav noteikts MAL, ja vien nav notikusi atļauta ārstēšana saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu. Atļautām vielām, kurām MAL nav noteikts, CCα aprēķināšanai izmanto kaskādes MAL, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/470 (15). Piemēro iepriekšējā apakšpunktā minēto 1. vai 2. metodi, taču “MAL” ir 0,5 reiz kaskādes MAL ar mērķi 0,1 reiz kaskādes MAL, ja ar saprātīgiem līdzekļiem iespējams.

2.7.   Noteikšanas spēja skrīningam (CCβ)

CCβ nosaka skrīninga metodēm. CCβ nosaka saskaņā ar šā pielikuma 1. nodaļu “Veiktspējas kritēriji un citas prasības analīzes metodēm” un atbilstīgi 5. tabulā minētajām prasībām. Tomēr skrīninga metodēm nav jāpiemēro identifikācijas pilnās prasības (sk. 1.2.3., 1.2.4. un 1.2.5. punktu).

| 1. | Neatļautu vai aizliegtu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā nodrošina, ka β kļūda ir maksimums 5 %. CCβ aprēķina šādi:






  a) | 1. metode: kalibrēšanas līknes procedūra saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā minimālā nosakāmā vērtība). Šajā gadījumā lieto reprezentatīvu tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts RPA līmenī un zem tā vai, ja RPA nav noteikta, ap skrīninga mērķkoncentrāciju (STC). Analizē paraugus. Grafiski attēlo signālu pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija STC līmenī plus 1,64 reiz izmērītā vidējā sastāva laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze STC līmenī ir vienāda ar noteikšanas spēju. Ekstrapolāciju ievērojami zem zemākā pastiprināšanas līmeņa (< 50 % no zemākā pastiprināšanas līmeņa) apstiprina ar eksperimentu datiem validēšanas posmā; |
| --- | --- | --- |

1.

Neatļautu vai aizliegtu farmakoloģiski aktīvo vielu gadījumā nodrošina, ka β kļūda ir maksimums 5 %. CCβ aprēķina šādi:

a)

1. metode: kalibrēšanas līknes procedūra saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā minimālā nosakāmā vērtība). Šajā gadījumā lieto reprezentatīvu tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts RPA līmenī un zem tā vai, ja RPA nav noteikta, ap skrīninga mērķkoncentrāciju (STC). Analizē paraugus. Grafiski attēlo signālu pret pievienoto koncentrāciju. Atbilstošā koncentrācija STC līmenī plus 1,64 reiz izmērītā vidējā sastāva laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze STC līmenī ir vienāda ar noteikšanas spēju. Ekstrapolāciju ievērojami zem zemākā pastiprināšanas līmeņa (< 50 % no zemākā pastiprināšanas līmeņa) apstiprina ar eksperimentu datiem validēšanas posmā;

| b) | 2. metode: pastiprināta tukšā materiāla pētīšana koncentrācijas līmenī, kas atbilst STC, un koncentrācijas līmenī, kas ir augstāks par STC. Lai šai noteikšanai nodrošinātu uzticamu pamatu, katrā koncentrācijas līmenī analizē 20 pastiprinātus tukšos materiālus. Koncentrācijas līmenis, kurā paliek tikai ≤ 5 % šķietami atbilstošu rezultātu, ir vienāds ar metodes noteikšanas spēju; |
| --- | --- |

b)

2. metode: pastiprināta tukšā materiāla pētīšana koncentrācijas līmenī, kas atbilst STC, un koncentrācijas līmenī, kas ir augstāks par STC. Lai šai noteikšanai nodrošinātu uzticamu pamatu, katrā koncentrācijas līmenī analizē 20 pastiprinātus tukšos materiālus. Koncentrācijas līmenis, kurā paliek tikai ≤ 5 % šķietami atbilstošu rezultātu, ir vienāds ar metodes noteikšanas spēju;

| c) | 3. metode: CCβ = STC + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība STC līmenī vai virs tā.
  Neatļautām vai aizliegtām farmakoloģiski aktīvajām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 1,64.
  Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus. |
| --- | --- |

c)

3. metode: CCβ = STC + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība STC līmenī vai virs tā.

Neatļautām vai aizliegtām farmakoloģiski aktīvajām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 1,64.

Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus.

| 2. | Atļautu vielu gadījumā nodrošina, ka β kļūda ir maksimums 5 %. CCβ aprēķina šādi:






  a) | 1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā minimālā nosakāmā vērtība). Šajā gadījumā lieto reprezentatīvu tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts pie un zem atļautās robežas, sākot no STC. Analizē paraugus un identificē analizējamo(-ās) vielu(-as). Aprēķina izmērītā vidējā sastāva standartnovirzi STC līmenī.
  Atbilstošā koncentrācija STC līmenī plus 1,64 reiz izmērītā vidējā sastāva laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze STC līmenī ir vienāda ar noteikšanas spēju; |
| --- | --- | --- |

2.

Atļautu vielu gadījumā nodrošina, ka β kļūda ir maksimums 5 %. CCβ aprēķina šādi:

a)

1. metode: ar kalibrēšanas līknes procedūru saskaņā ar standartu ISO 11843-1:1997 (šeit minēta kā tīrā stāvokļa mainīgā minimālā nosakāmā vērtība). Šajā gadījumā lieto reprezentatīvu tukšo materiālu, kas vienādiem soļiem ir pastiprināts pie un zem atļautās robežas, sākot no STC. Analizē paraugus un identificē analizējamo(-ās) vielu(-as). Aprēķina izmērītā vidējā sastāva standartnovirzi STC līmenī.

Atbilstošā koncentrācija STC līmenī plus 1,64 reiz izmērītā vidējā sastāva laboratorijas iekšējās reproducējamības standartnovirze STC līmenī ir vienāda ar noteikšanas spēju;

| b) | 2. metode: pastiprināta tukšā materiāla pētīšana koncentrācijas līmenī, kas ir zem atļautās robežas. Lai šai noteikšanai nodrošinātu uzticamu pamatu, katrā koncentrācijas līmenī analizē 20 pastiprinātus tukšos materiālus. Koncentrācijas līmenis, kurā paliek tikai ≤ 5 % šķietami atbilstošu rezultātu, ir vienāds ar metodes noteikšanas spēju; |
| --- | --- |

b)

2. metode: pastiprināta tukšā materiāla pētīšana koncentrācijas līmenī, kas ir zem atļautās robežas. Lai šai noteikšanai nodrošinātu uzticamu pamatu, katrā koncentrācijas līmenī analizē 20 pastiprinātus tukšos materiālus. Koncentrācijas līmenis, kurā paliek tikai ≤ 5 % šķietami atbilstošu rezultātu, ir vienāds ar metodes noteikšanas spēju;

| c) | 3. metode: CCβ = STC + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība STC līmenī vai virs tā.
  Atļautām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 1,64 (saskaņā ar kaskādes sistēmu vai parastu MAL).
  Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus. |
| --- | --- |

c)

3. metode: CCβ = STC + k(vienpusējs, 95 %) × (kopējā) standarta mērījumu nenoteiktība STC līmenī vai virs tā.

Atļautām vielām atkarībā no validēšanas eksperimenta (un tā attiecīgajām brīvības pakāpēm) pamatoti varētu piemērot t-sadalījumu vai – ja par pamatu ņem Gausa sadalījumu (vienpusējs, n = ∞) – izmanto k faktoru 1,64 (saskaņā ar kaskādes sistēmu vai parastu MAL).

Laboratorijas iekšējā reproducējamība un ticamība ir piemērotas (kopējās) standarta mērījumu nenoteiktības definēšanai, ja tās noteiktas, ņemot vērā visus attiecīgos ietekmējošos faktorus.

Farmakoloģiski aktīvajām vielām, kurām MAL ir noteikts dažādu vielu summai, CCβ vielai, kura paraugā ir vislielākajā koncentrācijā, izmanto kā CCβ, ar ko novērtē izmērītā parauga vielu summu.

2.8.   Kalibrēšanas līknes

Ja kvantificēšanai izmanto kalibrēšanas līknes:

| 1) | līknes konstruēšanā vajadzētu izmantot vismaz piecus līmeņus, vēlams, ar vienādu intervālu starp tiem (ietverot nulles līmeni); |
| --- | --- |

1)

līknes konstruēšanā vajadzētu izmantot vismaz piecus līmeņus, vēlams, ar vienādu intervālu starp tiem (ietverot nulles līmeni);

| 2) | apraksta līknes darbības diapazonu; |
| --- | --- |

2)

apraksta līknes darbības diapazonu;

| 3) | apraksta līknes matemātisko formulu un datu atbilstību līknei (determinācijas koeficientu R2); |
| --- | --- |

3)

apraksta līknes matemātisko formulu un datu atbilstību līknei (determinācijas koeficientu R2);

| 4) | apraksta līknes parametru pieņemamības diapazonus. |
| --- | --- |

4)

apraksta līknes parametru pieņemamības diapazonus.

Uz standarta šķīduma, saskaņotas matricas standartiem vai pastiprinātas matricas standartiem balstītām kalibrēšanas līknēm norāda pieņemamos diapazonus tiem kalibrēšanas līknes parametriem, kas var atšķirties pa sērijām.

2.9.   Absolūtā atgūstamība

Metodes absolūto atgūstamību nosaka, ja netiek izmantots iekšējais standarts vai pastiprinātas matricas kalibrēšana.

Ja 1. tabulā noteiktās ticamības prasības ir ievērotas, var izmantot fiksētu korekcijas koeficientu. Pretējā gadījumā izmanto konkrētajai partijai iegūto atgūstamības koeficientu. Atgūstamības korekcijas koeficienta vietā var arī izmantot standarta pievienošanas (16) procedūru vai iekšēju standartu.

Absolūto atgūstamību aprēķina vismaz sešām reprezentatīvām matricas partijām.

Tukšas matricas alikvoto daļu pastiprina ar analizējamo vielu pirms ekstrakcijas, un vēl vienu tukšas matricas alikvoto daļu pastiprina pēc parauga sagatavošanas attiecīgā koncentrācijas līmenī, un nosaka analizējamās vielas koncentrāciju.

Atgūstamību aprēķina šādi:

atgūstamība (analizējamā viela) = (pastiprinātas matricas standarts)/(saskaņotas matricas standarts) × 100.

2.10.   Relatīvais matricas efekts

Relatīvo matricas efektu nosaka visos gadījumos. To var veikt validēšanas ietvaros vai atsevišķos eksperimentos. Relatīvo matricas efektu aprēķina vismaz 20 dažādām tukšām partijām (matricas/sugas) saskaņā ar metodes darbības jomu, piemēram, aptveramajām dažādajām sugām.

Pēc ekstrakcijas tukšā matrica būtu jāpastiprina ar analizējamo vielu RPA, MAL vai MD līmenī un būtu jāanalizē kopā ar tīru analizējamās vielas šķīdumu.

Relatīvo matricas efektu jeb matricas koeficientu (MF) aprēķina šādi:

Image 1

Image 2

Image 3

IS: iekšējais standarts

MMS: saskaņotas matricas standarts

MF (standarts, kas normalizēts attiecībā uz IS) gadījumā variācijas koeficients nepārsniedz 20 %.

2. NODAĻA

KVALITĀTES KONTROLE REGULĀRAS ANALĪZES LAIKĀ – PASTĀVĪGA METODES VEIKTSPĒJAS VERIFIKĀCIJA

Ievēro standarta ISO/IEC 17025:2017 (17) 7.7. nodaļā paredzētās prasības, kas attiecas uz analīzes rezultātu kvalitātes nodrošināšanu.

Regulārās analīzes laikā metodes veiktspējas pierādīšanai vēlams izmantot sertificētu standartmateriālu (CRM) analīzi. Tā kā CRM, kas satur attiecīgās analizējamās vielas nepieciešamajā koncentrācijas līmenī, ir pieejami reti, kā alternatīvu var izmantot arī standartmateriālus, kurus nodrošinājušas un raksturojušas Eiropas Savienības references laboratorijas vai laboratorijas, kas ir akreditētas saskaņā ar ISO/IEC 17043:2010 (18). Kā vēl vienu alternatīvu var izmantot iekšējos standartmateriālus, kas tiek regulāri kontrolēti.

Regulārās analīzes laikā pastāvīgā metodes veiktspējas verifikācija būtu jāveic skrīninga posmā un apstiprināšanas posmā.

| 1. | Skrīninga posmā:
  katrai veikto analīžu sērijai (partijai) vienlaikus analizē šādu kvalitātes kontroles paraugu kopumu:






  a) | instrumenta sistēmas piemērotības kontrolparaugs, ideālā gadījumā – konkrētai metodei raksturīgs; |
| --- | --- | --- |

1.

Skrīninga posmā:

katrai veikto analīžu sērijai (partijai) vienlaikus analizē šādu kvalitātes kontroles paraugu kopumu:

a)

instrumenta sistēmas piemērotības kontrolparaugs, ideālā gadījumā – konkrētai metodei raksturīgs;

| b) | kvalitātes kontroles paraugi, kas ir pastiprināti STC tuvā koncentrācijā, ideālā gadījumā – atļautu farmakoloģiski aktīvo vielu, kā arī aizliegtu vai neatļautu vielu skrīninga CCβ līmenī; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes kontroles paraugi, kas ir pastiprināti STC tuvā koncentrācijā, ideālā gadījumā – atļautu farmakoloģiski aktīvo vielu, kā arī aizliegtu vai neatļautu vielu skrīninga CCβ līmenī;

| c) | atbilstošs kontrolparaugs (tukši paraugi) un attiecīgā gadījumā tukši reaģenti. |
| --- | --- |

c)

atbilstošs kontrolparaugs (tukši paraugi) un attiecīgā gadījumā tukši reaģenti.

| 2. | Apstiprināšanas posmā:
  katrai veikto analīžu sērijai (partijai) vienlaikus analizē šādu kvalitātes kontroles paraugu kopumu:






  a) | instrumenta sistēmas piemērotības kontrolparaugs, ideālā gadījumā – konkrētai metodei raksturīgs; |
| --- | --- | --- |

2.

Apstiprināšanas posmā:

katrai veikto analīžu sērijai (partijai) vienlaikus analizē šādu kvalitātes kontroles paraugu kopumu:

a)

instrumenta sistēmas piemērotības kontrolparaugs, ideālā gadījumā – konkrētai metodei raksturīgs;

| b) | kvalitātes kontroles paraugi, kas ir pastiprināti MAL vai MD tuvā koncentrācijā atļautām farmakoloģiski aktīvajām vielām vai RPA vai LCL tuvā koncentrācijā aizliegtām vai neatļautām vielām (neatbilstoši kontrolparaugi); |
| --- | --- |

b)

kvalitātes kontroles paraugi, kas ir pastiprināti MAL vai MD tuvā koncentrācijā atļautām farmakoloģiski aktīvajām vielām vai RPA vai LCL tuvā koncentrācijā aizliegtām vai neatļautām vielām (neatbilstoši kontrolparaugi);

| c) | atbilstošs kontrolparaugs (tukši paraugi) un attiecīgā gadījumā tukši reaģenti. |
| --- | --- |

c)

atbilstošs kontrolparaugs (tukši paraugi) un attiecīgā gadījumā tukši reaģenti.

Kvalitātes kontroles paraugiem ieteicama šāda secība: instrumenta sistēmas piemērotības kontrolparaugs, atbilstošs kontrolparaugs, apstiprināms(-i) paraugs(-i), vēlreiz atbilstošs kontrolparaugs un pastiprināts kvalitātes kontroles paraugs (neatbilstoši kontrolparaugi).

Kvantitatīvu metožu gadījumā attiecībā uz katru oficiālo paraugu partiju pirms vai pēc iepriekš minētajiem paraugiem analizē un mēra kalibrēšanas līkni.

Ja tas ir praktiski iespējams, ar kvalitātes kontroles grafikiem saskaņā ar standarta ISO/IEC 17025:2017 7.7. nodaļu izvērtē visu neatbilstošajos kontrolparaugos esošo mērķa analizējamo vielu ticamību (balstoties uz pastiprinātiem paraugiem). Ja tādēļ nepieciešams ticamību noteikt nesamērīgi daudz reižu, analizējamo vielu skaitu var samazināt līdz reprezentatīvu analizējamo vielu skaitam.

3. NODAĻA

IEPRIEKŠ VALIDĒTAS METODES VALIDĒTĀS DARBĪBAS JOMAS PAPLAŠINĀŠANA

Dažreiz nepieciešams paplašināt iepriekš visaptveroši validētas metodes darbības jomu. Šādos gadījumos darbības joma būtu jāpaplašina efektīvi un analītiski pamatoti. To var panākt, validējot mazāku skaitu paraugu (piemēram, pusi no paraugiem), nevis validējot visus paraugus.

Tomēr to modifikāciju veids un skaits, kas jāvalidē vienā samazinātās validēšanas shēmā, vienmēr ir balstīts uz ekspertu zināšanām un pieredzi, piemēram, noteikšanas paņēmiena izmaiņu gadījumā vienmēr būtu nepieciešama pilnīga validēšana.

Kopumā, lai nodrošinātu metodes pastāvīgu validēšanu, tās veiktspēju nepārtraukti pārrauga un salīdzina ar sākotnēji iegūtajiem validēšanas parametriem. Ideālā gadījumā šī pastāvīgā metodes veiktspējas kontrole ir izstrādāta tā, lai datus, kuru trūkst pilnīgai validēšanai, varētu apkopot laika gaitā (piemēram, ar dažiem datu punktiem no kvalitātes kontroles paraugiem katrā analīzes sērijā).

4.1.   Metožu paplašināšana attiecībā uz koncentrāciju diapazonu

MAL, MD un RPA izmaiņu dēļ var kļūt nepieciešams pielāgot koncentrācijas diapazonu, kuram metode ir validēta. Šādā gadījumā ir pieņemama samazinātas validēšanas shēmas piemērošana.

Modificētā diapazona kalibrēšanas līknes būtu jāsagatavo atbilstīgi validētajai procedūrai. Būtu jāanalizē dažādas partijas, kas pastiprinātas dažādos koncentrācijas līmeņos (sk. 2.2.1. un 2.2.2. punktu). Ticamībai, atkārtojamībai un laboratorijas iekšējai reproducējamībai/starpprecizitātei vajadzētu būt pieņemamā diapazonā salīdzinājumā ar tiem pašiem sākotnēji validētās metodes rādītājiem. Attiecīgā gadījumā būtu jāpārrēķina CCβ (skrīninga metodēm) un CCα (apstiprinošajām metodēm).

4.2.   Metožu paplašināšana attiecībā uz papildu vielām

Kopumā metodes paplašināšana, attiecinot to uz papildu savienojumiem, ir iespējama tikai tādu analizējamo vielu gadījumā, kas struktūras un rādītāju ziņā ir līdzīgas vielām, kurām jau piemēro analīzes metodi. Šādā gadījumā ir pieņemama samazinātas validēšanas shēmas piemērošana. Nav arī pieļaujamas atkāpes no metodes apraksta.

Papildu vielu kalibrēšanas līknes būtu jāsagatavo atbilstīgi validētajai procedūrai. Būtu jāanalizē dažādas matricas materiālu partijas, kas pastiprinātas dažādos koncentrācijas līmeņos (sk. 2.2.1. un 2.2.2. punktu). Ticamībai, atkārtojamībai un laboratorijas iekšējai reproducējamībai/starpprecizitātei vajadzētu būt diapazonā, kas salīdzināms ar šo rādītāju diapazonu, kurš raksturīgs pārējām analizējamajām vielām, kam piemērota sākotnēji validētā metode, kā arī vajadzētu atbilst 1.2.2. punktā noteiktajām prasībām. Jāaprēķina jauno analizējamo vielu CCβ (skrīninga metodēm) un CCα (apstiprinošajām metodēm).

4.3.   Metožu paplašināšana attiecībā uz matricām/sugām

Jaunu matricu vai sugu iekļaušana jau validētā analīzes metodē vienmēr ir lēmums, kas jāpieņem par katru gadījumu atsevišķi un kas balstīts uz līdz šim iegūtajām zināšanām un pieredzi saistībā ar metodi un iepriekšējiem eksperimentiem, kuros novērtēts potenciālais matricas efekts un traucējumi. Parasti tas būs iespējams tikai attiecībā uz matricām, kurām ir līdzīgas iezīmes, un nekritiskām analizējamām vielām (stabilitāte, nosakāmība).

Kalibrēšanas līknes (standartam vai matricai) būtu jāsagatavo atbilstīgi validētajai procedūrai. Būtu jāanalizē dažādas matricas materiāla partijas, kas pastiprinātas dažādos koncentrācijas līmeņos (sk. 2.2.1. un 2.2.2. punktu). Ticamībai, atkārtojamībai un laboratorijas iekšējai reproducējamībai/starpprecizitātei vajadzētu būt pieņemamā diapazonā salīdzinājumā ar tiem pašiem sākotnēji validētās metodes rādītājiem, kā arī vajadzētu atbilst 1.2.2. punktā noteiktajām prasībām. Atkarībā no validēšanas pieejas varētu būt jāpārrēķina CCβ (skrīninga metodēm) vai CCα (apstiprinošajām metodēm).

Ja rezultāti salīdzinājumā ar sākotnējās matricas vērtībām nav pieņemamā diapazonā, katras matricas/sugas veiktspējas parametru noteikšanai būs nepieciešama papildu pilnīga validēšana.

Ja konkrētas vielas MAL dažām matricām atšķiras, visticamāk, būs grūti pielāgot metodes darbības jomu papildu matricai/sugai un koncentrācijai, jo šādā gadījumā jāņem vērā divas modifikācijas. Šādos gadījumos ieteicama pilnīga validēšana.

---

(1)  Paralēlā hromatogrāfija ir procedūra, kurā parauga izvilkumu pirms hromatogrāfiskās analīzes posma(-iem) sadala divās daļās. Pirmajai daļai veic hromatogrāfisko analīzi. Otro daļu sajauc ar standarta analizējamo vielu, kurai jāveic mērījumi. Tad arī šim maisījumam veic hromatogrāfisko analīzi. Pievienotās standarta analizējamās vielas daudzumam jābūt līdzīgam aplēstajam analizējamās vielas daudzumam izvilkumā. Paralēlo hromatogrāfiju izmanto, lai uzlabotu analizējamās vielas identificēšanu, ja izmanto hromatogrāfijas metodes, jo īpaši tad, ja nevar izmantot nevienu piemērotu iekšējo standartu.

(*)  * Norādītais CV (%) ir orientējošs, un tam vajadzētu būt tik zemam, cik saprātīgi iespējams.

(a)  Ja prekursora jons ir tāds pats jons (vai adukts, vai izotops) kā HRMS jons, kas kontrolēts pilnajā skenēšanā, papildu identifikācijas punkts par šā prekursora jona izvēli netiek iegūts.

(#)  Ja matricā esošo analizējamo vielu stabilitātes dati ir pieejami zinātniskajā literatūrā vai iegūti no citas laboratorijas, šie dati attiecīgajā laboratorijā nav jānosaka vēlreiz. Tomēr atsauce uz pieejamajiem šķīdumā esošo analizējamo vielu stabilitātes datiem ir pieņemama tikai tad, ja nodrošinātie apstākļi ir identiski.

(*)  Attiecas uz masspektrometrijas metodēm; ar validēšanu pierāda, ka ir izpildītas veiktspējas rādītāju prasības. Metodes relatīvo matricas efektu nosaka, ja šis efekts nav ticis novērtēts validēšanas procedūras laikā. Metodes absolūto atgūstamību nosaka, ja netiek izmantots iekšējais standarts vai pastiprinātas matricas kalibrēšana.

(2)  ISO 5725-4:2020 Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 4: Basic methods for the determination of the trueness of a standard measurement method (3. noteikums).

(3)  Ja neatļautas farmakoloģiski aktīvās vielas gadījumā validēšana koncentrācijā 0,5 reiz RPA nav ar saprātīgiem līdzekļiem iespējama, koncentrāciju 0,5 reiz RPA var aizstāt ar viszemāko ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējamo koncentrāciju diapazonā no 0,5 līdz 1,0 reiz RPA.

(4)  Ja konkrētas farmakoloģiski aktīvās vielas gadījumā validēšana koncentrācijā 0,1 reiz MAL nav ar saprātīgiem līdzekļiem iespējama, koncentrāciju 0,1 reiz MAL var aizstāt ar viszemāko ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējamo koncentrāciju diapazonā no 0,1 līdz 0,5 reiz MAL.

(5)  Ja neatļautas farmakoloģiski aktīvās vielas gadījumā validēšana koncentrācijā 0,5 reiz RPA nav ar saprātīgiem līdzekļiem iespējama, koncentrāciju 0,5 reiz RPA var aizstāt ar viszemāko ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējamo koncentrāciju diapazonā no 0,5 līdz 1,0 reiz RPA.

(6)  Ja konkrētas farmakoloģiski aktīvās vielas gadījumā validēšana koncentrācijā 0,1 reiz MAL nav ar saprātīgiem līdzekļiem iespējama, koncentrāciju 0,1 reiz MAL var aizstāt ar viszemāko ar saprātīgiem līdzekļiem konstatējamo koncentrāciju diapazonā no 0,1 līdz 0,5 reiz MAL.

(7)  ISO 5725-2:2019 Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 2: Basic method for the determination of repeatability and reproducibility of a standard measurement method (3. noteikums).

(8)  ISO 11843-1:1997 “Detektēšanas spējas – 1. daļa: Termini un definīcijas”.

(9)  Pārtikas kodeksa komisija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Pasaules Veselības organizācija, Guidelines on estimation of uncertainty of results (CAC/GL 59-2006).

(10)  Tajā minētās eksperimenta apstākļu izmaiņas var ietvert izmaiņas parauga materiālos, analizējamajās vielās, uzglabāšanas apstākļos, vides un/vai parauga sagatavošanas apstākļos. Visiem eksperimenta apstākļiem, kas praksē var būt pakļauti svārstībām (piemēram, reaģentu stabilitāte, parauga sastāvs, pH, temperatūra), norāda visas variācijas, kas varētu ietekmēt analīžu rezultātu.

(11)  
  Jülicher, B., Gowik, P., un Uhlig, S., “Assessment of detection methods in trace analysis by means of a statistically based in-house validation concept”, Analyst, Nr. 120, 1998, 173. lpp.

(12)  
  IUPAC, “Protocol for the design, conduct and interpretation of method-performance studies”, Pure & Applied Chem, Nr. 67, 1995, 331. lpp.

(13)  
  Gowik, P., Jülicher, B., un Uhlig, S., “Multi-residue method for non-steroidal anti-inflammatory drugs in plasma using high performance liquid chromatography-photodiode-array detection. Method description and comprehensive in-house validation”, J. Chromatogr., Nr. 716, 1998, 221. lpp.

(14)  ISO 11843-1:1997 “Detektēšanas spējas – 1. daļa: Termini un definīcijas”.

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/470 (2018. gada 21. marts) par sīki izstrādātiem noteikumiem par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu, kuru ņem vērā, lai pārbaudītu pārtikas produktus, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri Eiropas Savienībā apstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu (OV L 79, 22.3.2018., 16. lpp.).

(16)  Pievienotās standarta analizējamās vielas daudzums var būt, piemēram, divas līdz piecas reizes lielāks nekā aplēstais analizējamās vielas daudzums paraugā. Šī procedūra ir paredzēta tam, lai noteiktu analizējamās vielas saturu paraugā, ņemot vērā atgūstamību analīzes procedūrā.

(17)  ISO/IEC 17025: 2017 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības” (7.7. nodaļa).

(18)  ISO/IEC 17043:2010 “Atbilstības novērtēšana. Vispārīgās prasības kvalifikācijas pārbaudei”.

---

II PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS PROCEDŪRAS UN OFICIĀLĀ PARAUGU APSTRĀDE

1.   Paraugu daudzums

Minimālos paraugu daudzumus nosaka valsts atlieku uzraudzības programmā. Minimālais paraugu daudzums ir pietiekams, lai sertificētās laboratorijas varētu īstenot analīzes procedūras, kas nepieciešamas, lai pabeigtu skrīningu un apstiprinošās analīzes. Konkrēti mājputnu, akvakultūras dzīvnieku, trušu, saimniecībā audzētu medījamo dzīvnieku, rāpuļu un kukaiņu gadījumā paraugs aptver vienu vai vairākus dzīvniekus atkarībā no analīzes metožu prasībām. Olu gadījumā parauga lielums ir vismaz 12 olas vai vairāk atkarībā no izmantotajām analīzes metodēm. Ja vienā paraugā ar dažādām analīzes metodēm jāanalizē vairākas vielu kategorijas, parauga lielumu attiecīgi palielina.

2.   Iedalījums apakšparaugos

Ja vien tas ir tehniski iespējams vai tiek pieprasīts valsts tiesību aktos, katru paraugu sadala vismaz divos vienādos apakšparaugos, kur katram var veikt pilnīgu analīzes procedūru. Sadalīšanu apakšparaugos var veikt paraugu ņemšanas vietā vai laboratorijā.

3.   Izsekojamība

Katru paraugu ņem tā, lai vienmēr būtu iespējams to izsekot līdz izcelsmes saimniecībai un dzīvnieku partijai vai attiecīgā gadījumā līdz konkrētajam dzīvniekam. Konkrēti piena gadījumā saskaņā ar dalībvalsts izvēli paraugus var ņemt jebkurā no šādām vietām:

| 1. | saimniecībā no savākšanas trauka; |
| --- | --- |

1.

saimniecībā no savākšanas trauka;

| 2. | piensaimniecības nozares līmenī pirms piena izvadīšanas. |
| --- | --- |

2.

piensaimniecības nozares līmenī pirms piena izvadīšanas.

4.   Paraugu ņemšanas trauki

Paraugus ievāc piemērotos traukos, lai saglabātu paraugu integritāti un izsekojamību. Trauki jo īpaši novērš aizstāšanu, krustenisko kontamināciju un noārdīšanos. Traukus oficiāli aizzīmogo.

5.   Paraugu ņemšanas atskaite

Pēc katras paraugu ņemšanas procedūras sagatavo atskaiti.

Paraugu ņemšanas atskaitē inspektors iekļauj vismaz šādus datus:

| 1) | kompetento iestāžu adrese; |
| --- | --- |

1)

kompetento iestāžu adrese;

| 2) | inspektora vārds un uzvārds vai identifikācijas kods; |
| --- | --- |

2)

inspektora vārds un uzvārds vai identifikācijas kods;

| 3) | parauga oficiālais koda numurs; |
| --- | --- |

3)

parauga oficiālais koda numurs;

| 4) | parauga ņemšanas datums; |
| --- | --- |

4)

parauga ņemšanas datums;

| 5) | personas, kurai pieder dzīvnieki vai dzīvnieku izcelsmes produkti, vai personas, kura ir atbildīga par dzīvniekiem vai to izcelsmes produktiem, vārds, uzvārds un adrese; |
| --- | --- |

5)

personas, kurai pieder dzīvnieki vai dzīvnieku izcelsmes produkti, vai personas, kura ir atbildīga par dzīvniekiem vai to izcelsmes produktiem, vārds, uzvārds un adrese;

| 6) | dzīvnieku izcelsmes saimniecības nosaukums un adrese (ja paraugs tiek ņemts saimniecībā); |
| --- | --- |

6)

dzīvnieku izcelsmes saimniecības nosaukums un adrese (ja paraugs tiek ņemts saimniecībā);

| 7) | uzņēmuma reģistrācijas numurs/lopkautuves numurs; |
| --- | --- |

7)

uzņēmuma reģistrācijas numurs/lopkautuves numurs;

| 8) | dzīvnieka vai produkta identifikācija; |
| --- | --- |

8)

dzīvnieka vai produkta identifikācija;

| 9) | dzīvnieka suga; |
| --- | --- |

9)

dzīvnieka suga;

| 10) | parauga matrica; |
| --- | --- |

10)

parauga matrica;

| 11) | attiecīgā gadījumā zāles, kas izmantotas pēdējo četru nedēļu laikā pirms parauga ņemšanas (ja paraugu ņem saimniecībā); |
| --- | --- |

11)

attiecīgā gadījumā zāles, kas izmantotas pēdējo četru nedēļu laikā pirms parauga ņemšanas (ja paraugu ņem saimniecībā);

| 12) | viela vai vielu grupas, kas tiks pārbaudītas; |
| --- | --- |

12)

viela vai vielu grupas, kas tiks pārbaudītas;

| 13) | īpašas piezīmes. |
| --- | --- |

13)

īpašas piezīmes.

Atkarībā no paraugu ņemšanas procedūras jānodrošina atskaites kopijas drukātā vai elektroniskā formātā. Paraugu ņemšanas atskaiti un tās kopijas aizpilda tā, lai nodrošinātu to autentiskumu un juridisko spēku, un šajā nolūkā minētie dokumenti var būt jāparaksta inspektoram. Ja paraugus ņem saimniecībā, paraugu ņemšanas atskaites oriģinālu parakstīt var tikt aicināts lauksaimnieks vai viņa pārstāvis.

Paraugu ņemšanas atskaites oriģināls paliek kompetentajā iestādē, kurai ir jānodrošina, ka nepiederošas personas nevar piekļūt atskaites oriģinālam.

Ja vajadzīgs, lauksaimnieku vai uzņēmuma īpašnieku var informēt par veikto paraugu ņemšanu.

6.   Paraugu ņemšanas atskaite laboratorijai

Laboratorijai paredzētā paraugu ņemšanas atskaite, ko izveido kompetentās iestādes, atbilst standarta ISO/IEC 17025:2017 (1) 7. nodaļas prasībām un ietver vismaz šādu informāciju:

| 1) | kompetento iestāžu vai izraudzīto iestāžu adrese; |
| --- | --- |

1)

kompetento iestāžu vai izraudzīto iestāžu adrese;

| 2) | inspektora vārds un uzvārds vai identifikācijas kods; |
| --- | --- |

2)

inspektora vārds un uzvārds vai identifikācijas kods;

| 3) | parauga oficiālais koda numurs; |
| --- | --- |

3)

parauga oficiālais koda numurs;

| 4) | parauga ņemšanas datums; |
| --- | --- |

4)

parauga ņemšanas datums;

| 5) | dzīvnieka suga; |
| --- | --- |

5)

dzīvnieka suga;

| 6) | parauga matrica; |
| --- | --- |

6)

parauga matrica;

| 7) | vielas vai vielu grupas, kas tiks pārbaudītas; |
| --- | --- |

7)

vielas vai vielu grupas, kas tiks pārbaudītas;

| 8) | īpašas piezīmes. |
| --- | --- |

8)

īpašas piezīmes.

Paraugu ņemšanas atskaiti laboratorijai pievieno paraugam, kad to nosūta uz laboratoriju.

7.   Transports un uzglabāšana

Atlieku uzraudzības programmās nosaka piemērotos uzglabāšanas un transporta apstākļus katrai analizējamās vielas un matricas kombinācijai, lai nodrošinātu analizējamās vielas stabilitāti un parauga integritāti. Transportēšanas laiks ir pēc iespējas īsāks, un temperatūra transportēšanas laikā ir atbilstoša analizējamās vielas stabilitātes nodrošināšanai.

Īpašu uzmanību pievērš transporta kastēm, temperatūrai un piegādes līdz atbildīgajai laboratorijai laikam.

Ja uzraudzības programmas prasības netiek ievērotas, laboratorija nekavējoties informē kompetento iestādi.

---

(1)  ISO/IEC 17025:2017 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības” (7.7. nodaļa).

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/110

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/809

(2021. gada 20. maijs)

par raudzēta Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakta neapstiprināšanu par pamatvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 23. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada 22. janvārī Komisija saņēma uzņēmuma “Greenprotech” pieteikumu “tauksaknes uzlējumu” apstiprināt par pamatvielu, ko lietot par kukaiņu repelentu un augu elicitoru uz augļu kokiem, zāles un dārzeņiem. Tam bija pievienota informācija, ko iesniegt prasa Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punkta otrā daļa. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada 22. janvārī Komisija saņēma uzņēmuma “Greenprotech” pieteikumu “tauksaknes uzlējumu” apstiprināt par pamatvielu, ko lietot par kukaiņu repelentu un augu elicitoru uz augļu kokiem, zāles un dārzeņiem. Tam bija pievienota informācija, ko iesniegt prasa Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punkta otrā daļa.

| (2) | Komisija lūdza zinātnisku palīdzību Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”). 2019. gada 28. novembrī Iestāde Komisijai par “tauksaknes uzlējumu” iesniedza tehnisku ziņojumu (2). Balstoties uz minēto tehnisko ziņojumu un pieteikuma iesniedzēja iesniegto dokumentāciju, ir lietderīgi noteikt, ka pieteikuma tvērumā ir aktīvā viela “raudzēts Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakts”. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lūdza zinātnisku palīdzību Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”). 2019. gada 28. novembrī Iestāde Komisijai par “tauksaknes uzlējumu” iesniedza tehnisku ziņojumu (2). Balstoties uz minēto tehnisko ziņojumu un pieteikuma iesniedzēja iesniegto dokumentāciju, ir lietderīgi noteikt, ka pieteikuma tvērumā ir aktīvā viela “raudzēts Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakts”.

| (3) | Ar informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs bija iesniedzis par raudzētu Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstraktu, nepietika, lai pierādītu, ka šis ekstrakts atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (3) 2. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Ar informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs bija iesniedzis par raudzētu Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstraktu, nepietika, lai pierādītu, ka šis ekstrakts atbilst pārtikas produkta kritērijiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (3) 2. pantā.

| (4) | Iestāde secināja, ka raudzētā Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakta specifikācija nav precīzi noteikta. Iestāde arī norādīja, ka par tauksakni zināms, ka tai ir genotoksiskas un kancerogēniskas sastāvdaļas, bet informācija par genotoksisko un kancerogēno savienojumu koncentrāciju raudzētajā Symphytum officinale L. lapu ekstraktā nav bijusi pieejama. Tāpēc nebija iespējams secināt, ka raudzēts Symphytum officinale L. lapu ekstrakts nav jāuzskata par vienu no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām vielām, kas rada bažas. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde secināja, ka raudzētā Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakta specifikācija nav precīzi noteikta. Iestāde arī norādīja, ka par tauksakni zināms, ka tai ir genotoksiskas un kancerogēniskas sastāvdaļas, bet informācija par genotoksisko un kancerogēno savienojumu koncentrāciju raudzētajā Symphytum officinale L. lapu ekstraktā nav bijusi pieejama. Tāpēc nebija iespējams secināt, ka raudzēts Symphytum officinale L. lapu ekstrakts nav jāuzskata par vienu no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām vielām, kas rada bažas.

| (5) | Turklāt informācija, kas pieejama par raudzēto Symphytum officinale L. lapu ekstraktu, Iestādei nedeva iespēju pabeigt novērtējumu par risku, ko rada ar uzturu nesaistīta eksponētība, un novērtējumu par risku patērētājiem. Nebija arī pieejama pietiekama informācija par vidisko ekspozīciju un riskiem nemērķa organismiem. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt informācija, kas pieejama par raudzēto Symphytum officinale L. lapu ekstraktu, Iestādei nedeva iespēju pabeigt novērtējumu par risku, ko rada ar uzturu nesaistīta eksponētība, un novērtējumu par risku patērētājiem. Nebija arī pieejama pietiekama informācija par vidisko ekspozīciju un riskiem nemērķa organismiem.

| (6) | Relevants izvērtējums, kas būtu veikts saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 2. punktā, nebija pieejams. |
| --- | --- |

(6)

Relevants izvērtējums, kas būtu veikts saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 2. punktā, nebija pieejams.

| (7) | Komisija attiecīgi 2020. gada 19. maijā un 2021. gada 26. janvārī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai ir iesniegusi pārskata ziņojumu (4) un regulas projektu un pabeigusi tos minētās komitejas sanāksmei 2021. gada 24. martā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija attiecīgi 2020. gada 19. maijā un 2021. gada 26. janvārī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai ir iesniegusi pārskata ziņojumu (4) un regulas projektu un pabeigusi tos minētās komitejas sanāksmei 2021. gada 24. martā.

| (8) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju Iestādes tehnisko ziņojumu un Komisijas pārskata ziņojuma projektu komentēt. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie ir rūpīgi izskatīti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju Iestādes tehnisko ziņojumu un Komisijas pārskata ziņojuma projektu komentēt. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza, un tie ir rūpīgi izskatīti.

| (9) | Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar šo vielu saistītās bažas kliedēt nav iespējams. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja argumentiem, ar šo vielu saistītās bažas kliedēt nav iespējams.

| (10) | Tātad nav konstatēts, ka būtu izpildītas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. pantā noteiktās prasības. Tāpēc ir lietderīgi vielu “raudzēts Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakts” par pamatvielu neapstiprināt. |
| --- | --- |

(10)

Tātad nav konstatēts, ka būtu izpildītas Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. pantā noteiktās prasības. Tāpēc ir lietderīgi vielu “raudzēts Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakts” par pamatvielu neapstiprināt.

| (11) | Šī regula neliedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu iesniegt citus pieteikumus, lūdzot raudzētu Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstraktu apstiprināt par pamatvielu vai to saskaņā ar minētās regulas 7. pantu apstiprināt par darbīgo vielu. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula neliedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 23. panta 3. punktu iesniegt citus pieteikumus, lūdzot raudzētu Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstraktu apstiprināt par pamatvielu vai to saskaņā ar minētās regulas 7. pantu apstiprināt par darbīgo vielu.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Vielu “raudzēts Symphytum officinale L. (tauksaknes) lapu ekstrakts” par pamatvielu neapstiprina.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2019. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for approval of Comfrey steeping to be used in plant protection as an insect repellent and plant elicitor in fruit trees, grass and vegetables.
  EFSA supporting publication 2019:EN-1753. 64 lpp. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1753.

2

EFSA

Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for approval of Comfrey steeping to be used in plant protection as an insect repellent and plant elicitor in fruit trees, grass and vegetables.

EFSA supporting publication

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.)

3

(4)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-db_en

4

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/112

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/810

(2021. gada 20. maijs),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808 groza attiecībā uz pārejas noteikumiem konkrētām Lēmuma 2002/657/EK II pielikumā uzskaitītajām vielām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 34. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808 (2) cita starpā atceļ Komisijas Lēmumu 2002/657/EK (3). Minētā lēmuma 4. pantā saistībā ar tā II pielikumu ir noteiktas minimālās vajadzīgās veiktspējas robežas attiecībā uz farmakoloģiski aktīvām vielām hloramfenikolu, nitrofurāna metabolītiem, medroksiprogesterona acetātu un malahītzaļo konkrētās matricās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808 (2) cita starpā atceļ Komisijas Lēmumu 2002/657/EK (3). Minētā lēmuma 4. pantā saistībā ar tā II pielikumu ir noteiktas minimālās vajadzīgās veiktspējas robežas attiecībā uz farmakoloģiski aktīvām vielām hloramfenikolu, nitrofurāna metabolītiem, medroksiprogesterona acetātu un malahītzaļo konkrētās matricās.

| (2) | Komisijas Regulas (ES) 2019/1871 (4) 8. pantā ir paredzēti pārejas noteikumi par darbību izraisošām atsauces vērtībām aizliegtām farmakoloģiski aktīvām vielām. Minimālās vajadzīgās veiktspējas robežas hloramfenikolam, nitrofurāna metabolītiem un malahītzaļā un leikomalahītzaļā summai, kas iekļautas Lēmuma 2002/657/EK II pielikumā, līdz 2022. gada 27. novembrim būtu jāpiemēro kā darbību izraisošas atsauces vērtības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, kas importēti no trešām valstīm, un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, kas ražoti Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (ES) 2019/1871 (4) 8. pantā ir paredzēti pārejas noteikumi par darbību izraisošām atsauces vērtībām aizliegtām farmakoloģiski aktīvām vielām. Minimālās vajadzīgās veiktspējas robežas hloramfenikolam, nitrofurāna metabolītiem un malahītzaļā un leikomalahītzaļā summai, kas iekļautas Lēmuma 2002/657/EK II pielikumā, līdz 2022. gada 27. novembrim būtu jāpiemēro kā darbību izraisošas atsauces vērtības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, kas importēti no trešām valstīm, un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, kas ražoti Savienībā.

| (3) | Tāpēc Regulas (ES) 2019/1871 8. pantā minētajos nolūkos Lēmuma 2002/657/EK II pielikums būtu jāturpina piemērot līdz 2022. gada 27. novembrim. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regulas (ES) 2019/1871 8. pantā minētajos nolūkos Lēmuma 2002/657/EK II pielikums būtu jāturpina piemērot līdz 2022. gada 27. novembrim.

| (4) | Lai saglabātu nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad piemēro Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808. |
| --- | --- |

(4)

Lai saglabātu nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad piemēro Īstenošanas regulu (ES) 2021/2021/808.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2021/808 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Atcelšana un pārejas pasākumi

Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK atceļ ar šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

Tomēr līdz 2026. gada 10. jūnijam Lēmuma 2002/657/EK I pielikuma 2. un 3. punktā norādītās prasības turpina piemērot metodēm, kas ir validētas pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Tāpēc Regulas (ES) 2019/1871 8. panta otrajā daļā minētajos nolūkos Lēmuma 2002/657/EK II pielikumu turpina piemērot līdz 2022. gada 27. novembrim.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 84. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Komisijas Lēmums 2002/657/EK (2002. gada 14. augusts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 96/23/EK par analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu (OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK (OV L 289, 8.11.2019., 41. lpp.).

4

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/114

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/811

(2021. gada 20. maijs),

ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 71. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Āfrikas cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu Savienībā un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429, un tajā izklāstīti īpaši Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās ierobežojumu zonās. Apgabali, kuri Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīti kā I līmeņa, II līmeņa un III līmeņa ierobežojumu zonas, tika noteikti, balstoties uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikums tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/687 (3), lai nodrošinātu īpašu Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumu nepārtrauktību un konsekvenci Savienībā pēc tam, kad vairs nepiemēro Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/709/ES (4) un sāk piemērot Īstenošanas regulu (ES) 2021/605, proti, no 2021. gada 21. aprīļa. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429, un tajā izklāstīti īpaši Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās ierobežojumu zonās. Apgabali, kuri Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīti kā I līmeņa, II līmeņa un III līmeņa ierobežojumu zonas, tika noteikti, balstoties uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikums tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/687 (3), lai nodrošinātu īpašu Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumu nepārtrauktību un konsekvenci Savienībā pēc tam, kad vairs nepiemēro Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/709/ES (4) un sāk piemērot Īstenošanas regulu (ES) 2021/605, proti, no 2021. gada 21. aprīļa.

| (3) | Jebkuri grozījumi attiecībā uz I līmeņa, II līmeņa un III līmeņa ierobežojumu zonām Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu izdarāmi, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skāris Āfrikas cūku mēris, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, zinātniski pamatotos principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības pamatnostādnes, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras ir publiski pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē (5). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiskie standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (6) (OIE kodekss) un pamatojums attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktajam zonējumam. |
| --- | --- |

(3)

Jebkuri grozījumi attiecībā uz I līmeņa, II līmeņa un III līmeņa ierobežojumu zonām Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu izdarāmi, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skāris Āfrikas cūku mēris, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, zinātniski pamatotos principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības pamatnostādnes, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras ir publiski pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē (5). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiskie standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (6) (OIE kodekss) un pamatojums attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktajam zonējumam.

| (4) | Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2021/687 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijās Slovākijā un Polijā. |
| --- | --- |

(4)

Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2021/687 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijās Slovākijā un Polijā.

| (5) | 2021. gada aprīlī viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūkai tika novērots Slovākijā, Rimavska Sobotas apriņķī, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc attiecīgais Slovākijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un kurā konstatēts šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis I līmeņa ierobežojumu zona. |
| --- | --- |

(5)

2021. gada aprīlī viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūkai tika novērots Slovākijā, Rimavska Sobotas apriņķī, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc attiecīgais Slovākijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un kurā konstatēts šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis I līmeņa ierobežojumu zona.

| (6) | 2021. gada maijā viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūkai tika novērots Polijā, Šamotulu apriņķī, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc attiecīgais Polijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un kurā konstatēts šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis I līmeņa ierobežojumu zona. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada maijā viens Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūkai tika novērots Polijā, Šamotulu apriņķī, proti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc attiecīgais Polijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un kurā konstatēts šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis I līmeņa ierobežojumu zona.

| (7) | Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem savvaļas cūku populācijās Slovākijā un Polijā un ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā, minētajās dalībvalstīs noteiktais zonējums ir atkārtoti novērtēts un atjaunināts. Turklāt arī ieviestie riska pārvaldības pasākumi ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem savvaļas cūku populācijās Slovākijā un Polijā un ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā, minētajās dalībvalstīs noteiktais zonējums ir atkārtoti novērtēts un atjaunināts. Turklāt arī ieviestie riska pārvaldības pasākumi ir atkārtoti novērtēti un atjaunināti. Šīs pārmaiņas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā.

| (8) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Slovākijā un Polijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu pienācīgi jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zona. Situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādas jaunas ierobežojumu zonas, ir ņemta vērā situācija apkārtējos apgabalos. |
| --- | --- |

(8)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Slovākijā un Polijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu pienācīgi jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zona. Situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādas jaunas ierobežojumu zonas, ir ņemta vērā situācija apkārtējos apgabalos.

| (9) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2021. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 129, 15.4.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/687 (2021. gada 26. aprīlis), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 143, 27.4.2021., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/709/ES (2014. gada 9. oktobris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Darba dokuments SANTE/7112/2015/Rev. 3 “Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation” (“ĀCM reģionalizācijas ģeogrāfiskās noteikšanas principi un kritēriji”).https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

5

(6)  
  OIE Terrestrial Animal Health Code, 28. izdevums, 2019. gads. I sējuma ISBN: 978-92-95108-85-1; II sējuma ISBN: 978-92-95108-86-8.https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

6

OIE Terrestrial Animal Health Code

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

IEROBEŽOJUMU ZONAS

I DAĻA

1.   Vācija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch und Carzig – westlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch und Carzig – westlich der B 167,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen und Dolgelin – westlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen und Dolgelin – westlich der B 167,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33,

| — | |
| --- | --- |

—

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch,

| — | Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim.

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Bad Saarow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark),

| — | Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz,

| — | Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf. |
| --- | --- |

—

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf.

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| — | Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna,

| — | Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz,

| — | Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm,

| — | Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| — | Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel,

| — | Gemeinde Spreetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal,

| — | Gemeinde Weißenberg. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißenberg.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain,

| — | Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf,

| — | Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz,

| — | Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Igaunija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grieķija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Grieķijā:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Lietuva

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungārija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| — | gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim. |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim.

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | powiat mławski, |
| --- | --- |

—

powiat mławski,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| — | gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| — | gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Góra , Wąsosz, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz i część gminy Jemielno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Góra , Wąsosz, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz i część gminy Jemielno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim,

| — | gmina Wińsko w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wińsko w powiecie wołowskim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Międzychód, część gminy Sieraków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na zachód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy, w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Międzychód, część gminy Sieraków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na zachód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy, w powiecie międzychodzkim,

| — | gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków, Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków, Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| — | gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| — | gminy Rychwał, Rzgów, Grodziec, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rychwał, Rzgów, Grodziec, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Chojna, Trzcińsko - Zdrój oraz część gminy Cedynia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Chojna, Trzcińsko - Zdrój oraz część gminy Cedynia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovākija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of whole Kežmarok, |
| --- | --- |

—

the whole district of whole Kežmarok,

| — | the whole district of Poprad, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad,

| — | the whole district of Veľký Krtíš, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Veľký Krtíš, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Zvolen, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Zvolen, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Detva, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

II DAĻA

1.   Bulgārija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Vācija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen und Dolgelin – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen und Dolgelin – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe mit der Gemarkung Carzig – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe mit der Gemarkung Carzig – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Rindenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Rindenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemarkung Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Bad Muskau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Bad Muskau,

| — | Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55,

| — | Gemeinde Horka |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka

| — | Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niesky,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rothenburg/ O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rothenburg/ O.L.,

| — | Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126,

| — | Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| — | Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig,

| — | Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Weißkeißel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Igaunija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Lietuva

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungārija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat ostródzki, |
| --- | --- |

—

powiat ostródzki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| — | od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od

| — | południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| — | gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| — | gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii |
| --- | --- |

—

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii

| — | wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| — | gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| — | gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| — | część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, część gminy Jemielno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, część gminy Jemielno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej

| — | granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 oraz na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 oraz na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Sieraków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na wschód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim |
| --- | --- |

—

część gminy Sieraków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na wschód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Mieszkowice, Moryń, część gminy Cedynia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Mieszkowice, Moryń, część gminy Cedynia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovākija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, Ondavské Maťašovce, Tovarné, |
| --- | --- |

—

the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, Ondavské Maťašovce, Tovarné,

| — | in the district of Humenné the whole municipalities of Hudcovce, Brekov, Jasenov, Ptičie, Chlmec, Porúbka, |
| --- | --- |

—

in the district of Humenné the whole municipalities of Hudcovce, Brekov, Jasenov, Ptičie, Chlmec, Porúbka,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, Vislanka, Ďurková, Plaveč, Ľubotín, Orlov, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, Vislanka, Ďurková, Plaveč, Ľubotín, Orlov,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ľuboriečka, Muľa, Dolná Strehová, Závada, Pravica, Chrťany, Senné, Brusník, Horná Strehová, Slovenské Kľačany, Vieska, Veľký Lom, Suché Brezovo, Horné Strháre, Dolné Strháre, Modrý Kameň,Veľký Krtíš, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Veľké Stračiny, Malé Stračiny, Bušince, Čeláre, Gabušovce, Zombor, Olováry, Malý Krtíš, Nová Ves, Šuľa, Červeňany, Sucháň, Dačov Lom, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ľuboriečka, Muľa, Dolná Strehová, Závada, Pravica, Chrťany, Senné, Brusník, Horná Strehová, Slovenské Kľačany, Vieska, Veľký Lom, Suché Brezovo, Horné Strháre, Dolné Strháre, Modrý Kameň,Veľký Krtíš, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Veľké Stračiny, Malé Stračiny, Bušince, Čeláre, Gabušovce, Zombor, Olováry, Malý Krtíš, Nová Ves, Šuľa, Červeňany, Sucháň, Dačov Lom,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | in the district of Zvolen, the whole municipalities Lešť, Pliešovce |
| --- | --- |

—

in the district of Zvolen, the whole municipalities Lešť, Pliešovce

| — | in the district of Detva, the whole municipalities of Stará Huta, Vígľašská Huta,- Kalinka, Slatinské Lazy, Stožok, Klokoč, Vígľaš, Detva, |
| --- | --- |

—

in the district of Detva, the whole municipalities of Stará Huta, Vígľašská Huta,- Kalinka, Slatinské Lazy, Stožok, Klokoč, Vígľaš, Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov. |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov.

III DAĻA

1.   Bulgārija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavnitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavnitza,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Itālija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Latvija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Lietuva

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Polija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez |
| --- | --- |

—

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez

| — | drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| — | gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

6.   Rumānija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Rumānijā:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovākija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

LĒMUMI

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/147

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/812

(2021. gada 10. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai un Asociācijas padomē, kas izveidotas ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz labvēlīgu atzinumu par Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu tiesību aktu īstenošanai publiskā iepirkuma jomā un minētā Asociācijas nolīguma XVI-B pielikuma 1. posma pabeigšanas atzīšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1) (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/838 (2), un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Nolīguma 145. panta 1. punktā noteikts, ka Gruzijai jāiesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai visaptverošu Gruzijas publiskā iepirkuma jomas tiesību aktu īstenošanas plānu, kurā ietverti grafiki un atskaites punkti un kurā paredzētas visas reformas, kas vajadzīgas tiesību aktu tuvināšanai Savienības acquis. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 145. panta 1. punktā noteikts, ka Gruzijai jāiesniedz Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai visaptverošu Gruzijas publiskā iepirkuma jomas tiesību aktu īstenošanas plānu, kurā ietverti grafiki un atskaites punkti un kurā paredzētas visas reformas, kas vajadzīgas tiesību aktu tuvināšanai Savienības acquis.

| (3) | Ievērojot nolīguma 145. panta 2. punktu, ir nepieciešams Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai labvēlīgs atzinums, lai visaptverošo plānu uzskatītu par atsauces dokumentu Gruzijas publiskā iepirkuma jomas tiesību aktu tuvināšanas Savienības publiskā iepirkuma acquis īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 145. panta 2. punktu, ir nepieciešams Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai labvēlīgs atzinums, lai visaptverošo plānu uzskatītu par atsauces dokumentu Gruzijas publiskā iepirkuma jomas tiesību aktu tuvināšanas Savienības publiskā iepirkuma acquis īstenošanai.

| (4) | Saskaņā ar nolīguma 146. panta 2. punktu tiesību aktu tuvināšana Savienības acquis jāveic secīgos posmos, kuri norādīti nolīguma XVI-B pielikuma grafikā. Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai jāizvērtē katra posma īstenošana, kā izklāstīts nolīguma 408. panta 4. punktā, un pēc minētās komitejas pozitīva vērtējuma tā jāsasaista ar tirgus piekļuves savstarpējo piešķiršanu, kā izklāstīts nolīguma XVI-B pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar nolīguma 146. panta 2. punktu tiesību aktu tuvināšana Savienības acquis jāveic secīgos posmos, kuri norādīti nolīguma XVI-B pielikuma grafikā. Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai jāizvērtē katra posma īstenošana, kā izklāstīts nolīguma 408. panta 4. punktā, un pēc minētās komitejas pozitīva vērtējuma tā jāsasaista ar tirgus piekļuves savstarpējo piešķiršanu, kā izklāstīts nolīguma XVI-B pielikumā.

| (5) | Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Asociācijas komitejas reglamentā, kas izklāstīts ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/2014 (3) II pielikumā, Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir jāpieņem lēmums, kas sniedz atzinumu par Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu, kā arī vērtējumu par līdz šim, pabeidzot nolīguma XVI-B pielikumā izklāstīto 1. posmu, panākto Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis. Minēto plānu Gruzijas valdība apstiprināja ar Gruzijas valdības 2016. gada 31. marta rīkojumu Nr. 536 “Par izmaiņām publiskā iepirkuma jomā, kas plānotas atbilstoši Gruzijas un Eiropas Savienības savstarpējiem pienākumiem padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma (DCFTA) darbības jomā”, kas grozīts ar Gruzijas valdības 2018. gada 22. janvāra rīkojumu Nr. 154 un 2020. gada 12. jūnija rīkojumu Nr. 974. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Asociācijas komitejas reglamentā, kas izklāstīts ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/2014 (3) II pielikumā, Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir jāpieņem lēmums, kas sniedz atzinumu par Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu, kā arī vērtējumu par līdz šim, pabeidzot nolīguma XVI-B pielikumā izklāstīto 1. posmu, panākto Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis. Minēto plānu Gruzijas valdība apstiprināja ar Gruzijas valdības 2016. gada 31. marta rīkojumu Nr. 536 “Par izmaiņām publiskā iepirkuma jomā, kas plānotas atbilstoši Gruzijas un Eiropas Savienības savstarpējiem pienākumiem padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma (DCFTA) darbības jomā”, kas grozīts ar Gruzijas valdības 2018. gada 22. janvāra rīkojumu Nr. 154 un 2020. gada 12. jūnija rīkojumu Nr. 974.

| (6) | Pēc tam, kad tiek atzīta nolīguma XVI-B pielikumā izklāstītā 1. posma pabeigšana, Asociācijas padomei saskaņā ar 11. panta 2. punktu Asociācijas komitejas reglamentā, kas izklāstīts ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/2014 I pielikumā, jāpieņem lēmums par savstarpējas tirgus pieejamības nodrošināšanu piegādēm centrālajām pārvaldes iestādēm saskaņā ar nolīguma XVI-B pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad tiek atzīta nolīguma XVI-B pielikumā izklāstītā 1. posma pabeigšana, Asociācijas padomei saskaņā ar 11. panta 2. punktu Asociācijas komitejas reglamentā, kas izklāstīts ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/2014 I pielikumā, jāpieņem lēmums par savstarpējas tirgus pieejamības nodrošināšanu piegādēm centrālajām pārvaldes iestādēm saskaņā ar nolīguma XVI-B pielikumu.

| (7) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai un Asociācijas padomē, jo paredzētie lēmumi būs saistoši Savienībai, |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai un Asociācijas padomē, jo paredzētie lēmumi būs saistoši Savienībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai attiecībā uz Gruzijas valdības apstiprināto visaptverošo plānu un nolīguma XVI-B pielikumā izklāstītā 1. posma pabeigšanu, pamatā ir Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmuma projekts (4).

2. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē attiecībā uz savstarpējas tirgus pieejamības nodrošināšanu saskaņā ar nolīguma XVI-B pielikumu, pamatā ir Asociācijas padomes lēmuma projekts  (4).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/838 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 141, 28.5.2016., 26. lpp.).

2

(3)  ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2014 (2014. gada 17. novembris), ar ko pieņem Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentus [2015/2261] (OV L 321, 5.12.2015., 60. lpp.).

3

(4)  Skatīt dokumentu ST 7791/21 http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/149

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/813

(2021. gada 20. maijs),

ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (1).

| (2) | 2019. gada 13. maijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/761 (2), ar kuru EUAM Ukraine pilnvaras tika pagarinātas līdz 2021. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(2)

2019. gada 13. maijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/761 (2), ar kuru EUAM Ukraine pilnvaras tika pagarinātas līdz 2021. gada 31. maijam.

| (3) | Saistībā ar EUAM Ukraine stratēģisku pārskatu Politikas un drošības komiteja vienojās, ka EUAM Ukraine būtu jāpagarina līdz 2024. gada 31. maijam un ka pēc diviem gadiem būtu jāveic stratēģisks izvērtējums, koncentrējoties uz politiskās dimensijas attīstību. |
| --- | --- |

(3)

Saistībā ar EUAM Ukraine stratēģisku pārskatu Politikas un drošības komiteja vienojās, ka EUAM Ukraine būtu jāpagarina līdz 2024. gada 31. maijam un ka pēc diviem gadiem būtu jāveic stratēģisks izvērtējums, koncentrējoties uz politiskās dimensijas attīstību.

| (4) | Tādēļ Lēmums 2014/486/KĀDP būtu jāpagarina līdz 2024. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Lēmums 2014/486/KĀDP būtu jāpagarina līdz 2024. gada 31. maijam.

| (5) | EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

EUAM Ukraine tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2014/486/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 14. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2021. gada 1. jūnija līdz 2024. gada 31. maijam, ir EUR 88 500 000.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 14. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2021. gada 1. jūnija līdz 2024. gada 31. maijam, ir EUR 88 500 000.”;

| 2) | lēmuma 18. pantu aizstāj ar šādu:

  “18. pants
  Stratēģiskais pārskats

  EUAM Ukraine stratēģisku izvērtējumu veic pēc 2023. gada 31. maija, galveno uzmanību pievēršot politiskās dimensijas attīstībai.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 18. pantu aizstāj ar šādu:

“18. pants

Stratēģiskais pārskats

EUAM Ukraine stratēģisku izvērtējumu veic pēc 2023. gada 31. maija, galveno uzmanību pievēršot politiskās dimensijas attīstībai.”;

| 3) | lēmuma 19. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “To piemēro līdz 2024. gada 31. maijam.” |
| --- | --- |

3)

lēmuma 19. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro līdz 2024. gada 31. maijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/761 (2019. gada 13. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 125, 14.5.2019., 16. lpp.).

2

EUAM Ukraine

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/151

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/814

(2021. gada 20. maijs),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2017. gada 29. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/915 (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2017. gada 29. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/915 (1).

| (2) | Padome 2020. gada 30. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1134 (2), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 un pagarina tā 1. pantā minēto darbību īstenošanas laikposmu līdz 2021. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2020. gada 30. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1134 (2), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 un pagarina tā 1. pantā minēto darbību īstenošanas laikposmu līdz 2021. gada 30. jūnijam.

| (3) | Federālais ekonomikas un eksporta kontroles birojs (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle) 2021. gada 31. martā un Expertise France2021. gada 6. aprīlī kā attiecīgās īstenošanas aģentūras lūdza Savienības atļauju otro reizi pagarināt, šoreiz līdz 2022. gada 31. janvārim, Lēmuma (KĀDP) 2017/915 īstenošanu, ņemot vērā pastāvīgās grūtības, ko rada Covid-19 pandēmija. |
| --- | --- |

(3)

Federālais ekonomikas un eksporta kontroles birojs (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle) 2021. gada 31. martā un Expertise France2021. gada 6. aprīlī kā attiecīgās īstenošanas aģentūras lūdza Savienības atļauju otro reizi pagarināt, šoreiz līdz 2022. gada 31. janvārim, Lēmuma (KĀDP) 2017/915 īstenošanu, ņemot vērā pastāvīgās grūtības, ko rada Covid-19 pandēmija.

| (4) | Lēmuma (KĀDP) 2017/915 1. pantā minēto darbību turpināšanai nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem līdz 2022. gada 31. janvārim, |
| --- | --- |

(4)

Lēmuma (KĀDP) 2017/915 1. pantā minēto darbību turpināšanai nav nekādas ietekmes uz finanšu resursiem līdz 2022. gada 31. janvārim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmuma (KĀDP) 2017/915 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas zaudē spēku 2022. gada 31. janvārī.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/915 (2017. gada 29. maijs) par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 139, 30.5.2017., 38. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1134 (2020. gada 30. jūlijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 247, 31.7.2020., 24. lpp.).

2

---

| 21.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 180/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 180/152

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (KĀDP) 2021/815

(2021. gada 20. maijs),

ar ko īsteno Lēmumu 2014/450/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar stāvokli Sudānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/450/KĀDP (2014. gada 10. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar stāvokli Sudānā un ar ko atceļ Lēmumu 2011/423/KĀDP (1), un jo īpaši tā 6. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 10. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/450/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 10. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/450/KĀDP.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1591 (2005), 2021. gada 5. martā apstiprināja vienas personas svītrošanu no to personu un vienību saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1591 (2005), 2021. gada 5. martā apstiprināja vienas personas svītrošanu no to personu un vienību saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2014/450/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2014/450/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/450/KĀDP pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  OV L 203, 11.7.2014., 106. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2014/450/KĀDP pielikumā iekļautajā sarakstā svītro ierakstu par šādu personu:

| 3. | SHAREIF, Adam. |
| --- | --- |

3.

SHAREIF, Adam.

---