# Den Europæiske Unions L 230/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 230 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang30. juni 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 230

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang30. juni 2021

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1068 af 24. juni 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1068 af 24. juni 2021 om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen om civilluftfartens sikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan | 4 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2021/1069 af 28. juni 2021 om ændring af forordning (EU) 2020/1579, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i Østersøen, og om ændring af forordning (EU) 2021/92, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2021 i EU-farvande og andre farvande | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070 af 28. juni 2021 om særlige, tidsbegrænsede foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med lumpy skin disease-virus (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1071 af 29. juni 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 vedrørende ordningen, hvorefter udførslen af visse varer gøres betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse | 28 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/1072 af 28. juni 2021 om en midlertidig fravigelse af afgørelse 2013/471/EU om ydelse af dagpenge og om godtgørelse af rejseudgifter til medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og deres suppleanter i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen | 30 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1073 af 28. juni 2021 om fastsættelse af tekniske specifikationer og regler for gennemførelsen af tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 32 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen om civilluftfartens sikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan

4

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2021/1069 af 28. juni 2021 om ændring af forordning (EU) 2020/1579, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i Østersøen, og om ændring af forordning (EU) 2021/92, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2021 i EU-farvande og andre farvande

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070 af 28. juni 2021 om særlige, tidsbegrænsede foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med lumpy skin disease-virus (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1071 af 29. juni 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 vedrørende ordningen, hvorefter udførslen af visse varer gøres betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse

28

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/1072 af 28. juni 2021 om en midlertidig fravigelse af afgørelse 2013/471/EU om ydelse af dagpenge og om godtgørelse af rejseudgifter til medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og deres suppleanter i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen

30

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1073 af 28. juni 2021 om fastsættelse af tekniske specifikationer og regler for gennemførelsen af tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1068

af 24. juni 2021

om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (3) fastsættes der krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler og EU-typegodkendelsesprocedurer for forskellige kategorier af motorer til mobile ikkevejgående maskiner. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (3) fastsættes der krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler og EU-typegodkendelsesprocedurer for forskellige kategorier af motorer til mobile ikkevejgående maskiner.

| (2) | Datoerne for anvendelse af de nye emissionsgrænseværdier, som benævnes »trin V« i forordning (EU) 2016/1628, er fastsat for at give fabrikanterne klare og fyldestgørende oplysninger og en passende periode for overgangen til trin V, samtidig med at de administrative byrder for de godkendende myndigheder reduceres betydeligt. |
| --- | --- |

(2)

Datoerne for anvendelse af de nye emissionsgrænseværdier, som benævnes »trin V« i forordning (EU) 2016/1628, er fastsat for at give fabrikanterne klare og fyldestgørende oplysninger og en passende periode for overgangen til trin V, samtidig med at de administrative byrder for de godkendende myndigheder reduceres betydeligt.

| (3) | Som følge af covid-19-udbruddet og de deraf følgende forstyrrelser i forsyningskæden og produktionen, havde fabrikanter af mobile ikkevejgående maskiner, som benævnes »originaludstyrsfabrikanter« i forordning (EU) 2016/1628, vanskeligheder med at overholde fristerne den 30. juni 2020 og 31. december 2020 som fastsat i nævnte forordning for produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med visse kategorier af motorer, som skal opfylde mindre strenge emissionsgrænseværdier end trin V-emissionsgrænseværdierne. Derfor blev forordning (EU) 2016/1628 ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1040 (4) for at forlænge disse frister med 12 måneder. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af covid-19-udbruddet og de deraf følgende forstyrrelser i forsyningskæden og produktionen, havde fabrikanter af mobile ikkevejgående maskiner, som benævnes »originaludstyrsfabrikanter« i forordning (EU) 2016/1628, vanskeligheder med at overholde fristerne den 30. juni 2020 og 31. december 2020 som fastsat i nævnte forordning for produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med visse kategorier af motorer, som skal opfylde mindre strenge emissionsgrænseværdier end trin V-emissionsgrænseværdierne. Derfor blev forordning (EU) 2016/1628 ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1040 (4) for at forlænge disse frister med 12 måneder.

| (4) | Da de vedvarende forstyrrelser i forsyningskæden og produktionen, som er forårsaget af covid-19-pandemien, fortsat medfører forsinkelser i produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med andre kategorier af motorer (nemlig motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW), som skal opfylde mindre strenge emissionsgrænseværdier end trin V-emissionsgrænserne, er det meget sandsynligt, at originaludstyrsfabrikanterne ikke vil være i stand til at overholde fristerne den 30. juni 2021 og 31. december 2021 som fastsat i forordning (EU) 2016/1628 for produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer, uden at disse fabrikanter lider alvorlige økonomiske tab. |
| --- | --- |

(4)

Da de vedvarende forstyrrelser i forsyningskæden og produktionen, som er forårsaget af covid-19-pandemien, fortsat medfører forsinkelser i produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med andre kategorier af motorer (nemlig motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW), som skal opfylde mindre strenge emissionsgrænseværdier end trin V-emissionsgrænserne, er det meget sandsynligt, at originaludstyrsfabrikanterne ikke vil være i stand til at overholde fristerne den 30. juni 2021 og 31. december 2021 som fastsat i forordning (EU) 2016/1628 for produktion og omsætning af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer, uden at disse fabrikanter lider alvorlige økonomiske tab.

| (5) | I lyset af de nuværende omstændigheder og for at sikre et velfungerende indre marked, skabe retssikkerhed og undgå potentielle markedsforstyrrelser er det nødvendigt at forlænge overgangsbestemmelserne i forordning (EU) 2016/1628 for disse kategorier af motorer. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af de nuværende omstændigheder og for at sikre et velfungerende indre marked, skabe retssikkerhed og undgå potentielle markedsforstyrrelser er det nødvendigt at forlænge overgangsbestemmelserne i forordning (EU) 2016/1628 for disse kategorier af motorer.

| (6) | I betragtning af, at forlængelsen af overgangsbestemmelserne ikke vil have nogen indvirkning på miljøet, da de pågældende overgangsmotorer allerede er blevet produceret, bør forlængelsen af de relevante perioder være på seks måneder for produktion af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer, og på ni måneder for omsætning af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af, at forlængelsen af overgangsbestemmelserne ikke vil have nogen indvirkning på miljøet, da de pågældende overgangsmotorer allerede er blevet produceret, bør forlængelsen af de relevante perioder være på seks måneder for produktion af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer, og på ni måneder for omsætning af maskiner, der er udstyret med sådanne motorer.

| (7) | Målet for denne forordning, nemlig at forlænge visse overgangsbestemmelser i forordning (EU) 2016/1628, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(7)

Målet for denne forordning, nemlig at forlænge visse overgangsbestemmelser i forordning (EU) 2016/1628, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (8) | I betragtning af den hastende karakter som følge af de ekstraordinære omstændigheder, der følger af covid-19-pandemien, bør der ske en fravigelse af den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af den hastende karakter som følge af de ekstraordinære omstændigheder, der følger af covid-19-pandemien, bør der ske en fravigelse af den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

| (9) | Forordning (EU) 2016/1628 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EU) 2016/1628 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | I betragtning af, at overgangsperioden fastsat i forordning (EU) 2016/1628 for visse motorunderkategorier udløber den 31. december 2021, og at originaludstyrsfabrikanter kun kan producere mobile ikkevejgående maskiner udstyret med overgangsmotorer i disse underkategorier indtil den 30. juni 2021, bør nærværende forordning træde i kraft så hurtigt som muligt på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af, at overgangsperioden fastsat i forordning (EU) 2016/1628 for visse motorunderkategorier udløber den 31. december 2021, og at originaludstyrsfabrikanter kun kan producere mobile ikkevejgående maskiner udstyret med overgangsmotorer i disse underkategorier indtil den 30. juni 2021, bør nærværende forordning træde i kraft så hurtigt som muligt på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 58 i forordning (EU) 2016/1628 foretages følgende ændringer:

| 1) | I stk. 5 tilføjes følgende afsnit:

  »For alle underkategorier af motorer, for hvilke datoen fastsat i bilag III for omsætning af trin V-motorer er den 1. januar 2020, undtagen for de motorer, der er omhandlet i andet og tredje afsnit, forlænges overgangsperioden med ni måneder og den 18-måneders periode, der er omhandlet i første afsnit, med seks måneder.« |
| --- | --- |

1)

I stk. 5 tilføjes følgende afsnit:

»For alle underkategorier af motorer, for hvilke datoen fastsat i bilag III for omsætning af trin V-motorer er den 1. januar 2020, undtagen for de motorer, der er omhandlet i andet og tredje afsnit, forlænges overgangsperioden med ni måneder og den 18-måneders periode, der er omhandlet i første afsnit, med seks måneder.«

| 2) | I stk. 7 tilføjes følgende litra:






  »e) | 33 måneder fra den gældende dato i bilag III for omsætning af motorer i det tilfælde, der er omhandlet i stk. 5, sjette afsnit.« |
| --- | --- | --- |

2)

I stk. 7 tilføjes følgende litra:

»e)

33 måneder fra den gældende dato i bilag III for omsætning af motorer i det tilfælde, der er omhandlet i stk. 5, sjette afsnit.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juni 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  Udtalelse af 9.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 10.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 18.6.2021.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikkevejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1040 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (EUT L 231 af 17.7.2020, s. 1).

4

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/4

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af aftalen om civilluftfartens sikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan

Aftalen om civilluftfartens sikkerhed mellem Den Europæiske Union og Japan, der blev undertegnet den 22. juni 2020 i Bruxelles, trådte i kraft den 30. juni 2021 i overensstemmelse med aftalens artikel 20, stk. 1, idet den sidste notifikation blev deponeret den 30. juni 2021.

---

FORORDNINGER

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/5

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1069

af 28. juni 2021

om ændring af forordning (EU) 2020/1579, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i Østersøen, og om ændring af forordning (EU) 2021/92, for så vidt angår visse fiskerimuligheder for 2021 i EU-farvande og andre farvande

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2020/1579 (1) fastsættes der fiskerimuligheder for 2021 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen. Den 28. maj 2021 offentliggjorde Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) en revideret videnskabelig fangstrådgivning for sild i Den Botniske Bugt for 2021. Rådgivningen ajourfører fangsttallet og opgraderer rådgivningen til rådgivning om maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY) i kategori 1. Fiskerimulighederne for sild i Den Botniske Bugt bør tilpasses i overensstemmelse hermed, og forordning (EU) 2020/1579 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2020/1579 (1) fastsættes der fiskerimuligheder for 2021 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen. Den 28. maj 2021 offentliggjorde Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) en revideret videnskabelig fangstrådgivning for sild i Den Botniske Bugt for 2021. Rådgivningen ajourfører fangsttallet og opgraderer rådgivningen til rådgivning om maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY) i kategori 1. Fiskerimulighederne for sild i Den Botniske Bugt bør tilpasses i overensstemmelse hermed, og forordning (EU) 2020/1579 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (2) | Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) fastsættes der fiskerimuligheder for 2021 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) fastsættes der fiskerimuligheder for 2021 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande.

| (3) | Ifølge ICES' rådgivning af 13. april 2021 bør der højst fanges 106 715 ton brisling (Sprattus sprattus) i ICES-afsnit 3a (Kattegat/Skagerrak) og ICES-underområde 4 (Nordsøen) i perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022. Fiskerimulighederne for brisling bør for nævnte periode derfor fastsættes til 87 186 ton i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og til 19 529 ton i ICES-afsnit 3a i overensstemmelse med det maksimale bæredygtige udbytte. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge ICES' rådgivning af 13. april 2021 bør der højst fanges 106 715 ton brisling (Sprattus sprattus) i ICES-afsnit 3a (Kattegat/Skagerrak) og ICES-underområde 4 (Nordsøen) i perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022. Fiskerimulighederne for brisling bør for nævnte periode derfor fastsættes til 87 186 ton i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og til 19 529 ton i ICES-afsnit 3a i overensstemmelse med det maksimale bæredygtige udbytte.

| (4) | Ved forordning (EU) 2021/92 blev den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvandene i afsnit 34.1.1 henhørende under Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav fastsat til nul for perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022 i afventning af den videnskabelige rådgivning for den pågældende periode. ICES fremlægger sin rådgivning for denne bestand i slutningen af juni 2021. For at sikre, at fiskeriet kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastsættes en foreløbig TAC på 5 744 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal af 2020. |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EU) 2021/92 blev den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for ansjos (Engraulis encrasicolus) i ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvandene i afsnit 34.1.1 henhørende under Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav fastsat til nul for perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022 i afventning af den videnskabelige rådgivning for den pågældende periode. ICES fremlægger sin rådgivning for denne bestand i slutningen af juni 2021. For at sikre, at fiskeriet kan fortsætte, indtil der er fastsat en TAC på grundlag af den seneste videnskabelige rådgivning, bør der fastsættes en foreløbig TAC på 5 744 ton baseret på fangsterne i tredje kvartal af 2020.

| (5) | Numrene i bilag VI, punkt 6, til forordning (EU) 2021/92 bør ændres for at afspejle de aftaler, der er indgået mellem visse medlemsstater, om midlertidigt, udelukkende for 2021, indbyrdes at overføre visse mængder opdrætsinput og -kapacitet for almindelig tun. Disse ændringer er blevet meddelt Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) via en ændret EU-opdrætsplan og påvirker ikke Unionens samlede opdrætskapacitet og inputkapacitet i ICCAT-konventionsområdet. |
| --- | --- |

(5)

Numrene i bilag VI, punkt 6, til forordning (EU) 2021/92 bør ændres for at afspejle de aftaler, der er indgået mellem visse medlemsstater, om midlertidigt, udelukkende for 2021, indbyrdes at overføre visse mængder opdrætsinput og -kapacitet for almindelig tun. Disse ændringer er blevet meddelt Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) via en ændret EU-opdrætsplan og påvirker ikke Unionens samlede opdrætskapacitet og inputkapacitet i ICCAT-konventionsområdet.

| (6) | De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2020/1579, anvendes fra den 1. januar 2021. De bestemmelser vedrørende fangstbegrænsninger for sild i Den Botniske Bugt, der indføres ved nærværende ændringsforordning, bør derfor også anvendes fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt. |
| --- | --- |

(6)

De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2020/1579, anvendes fra den 1. januar 2021. De bestemmelser vedrørende fangstbegrænsninger for sild i Den Botniske Bugt, der indføres ved nærværende ændringsforordning, bør derfor også anvendes fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt.

| (7) | Denne forordning bør træde i kraft dagen efter offentliggørelsen for at kunne indlede fangstperioden for brisling og ansjos rettidigt den 1. juli 2021 — |
| --- | --- |

(7)

Denne forordning bør træde i kraft dagen efter offentliggørelsen for at kunne indlede fangstperioden for brisling og ansjos rettidigt den 1. juli 2021 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) 2020/1579

Forordning (EU) 2020/1579 ændres som angivet i del A i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) 2021/92

Forordning (EU) 2021/92 ændres som angivet i del B og C i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 1 finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Artikel 2 finder anvendelse fra den 1. juli 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 28. juni 2021.

På Rådets vegne

M. do C. ANTUNES

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2020/1579 af 29. oktober 2020 om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2020/123, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande (EUT L 362 af 30.10.2020, s. 3).

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2021/92 af 28. januar 2021 om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 31 af 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAG

DEL A

I bilaget til forordning (EU) 2020/1579 affattes tabellen over fiskerimuligheder for sild i ICES-underafsnit 30-31 således:

| »Art: | Sild

  Clupea harengus | Område: | Underafsnit 30-31
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Finland | 96 321 | | Analytisk TAC« |
| Sverige | 21 164 | |
| |
| Unionen | 117 485 | |
| |
| TAC | 117 485 | |

»Art:

Sild

Clupea harengus

Område:

Underafsnit 30-31

(HER/30/31.)

Finland

96 321

Analytisk TAC«

Sverige

21 164

Unionen

117 485

TAC

117 485

DEL B

I bilag IA til forordning (EU) 2021/92 foretages følgende ændringer:

| 1) | Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 3a affattes således:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster

  Sprattus sprattus | Område: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 13 086 | (1)
   (2) | Analytisk TAC |
| Tyskland | 27 | (1)
   (2) |
| Sverige | 4 951 | (1)
   (2) |
| Unionen | 18 064 | (1)
   (2) |
| |
| TAC | 19 529 | (2) |

1)

Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 3a affattes således:

»Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Område:

3a

(SPR/03A.)

Danmark

13 086

(1)
   (2)

1

2

Analytisk TAC

Tyskland

27

(1)
   (2)

1

2

Sverige

4 951

(1)
   (2)

1

2

Unionen

18 064

(1)
   (2)

1

2

TAC

19 529

(2)

2

| 2) | Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i Det Forenede Kongeriges farvande og EU-farvande i ICES-underområde 4 og Det Forenede Kongeriges farvande i ICES-afsnit 2a affattes således:









  »Art: | Brisling og dertil knyttede bifangster

  Sprattus sprattus | Område: | Det Forenede Kongeriges farvande og EU-farvande i 4, Det Forenede Kongeriges farvande i 2a
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 993 | (3)
   (4) | Analytisk TAC |
| Danmark | 78 553 | (3)
   (4) |
| Tyskland | 993 | (3)
   (4) |
| Frankrig | 993 | (3)
   (4) |
| Nederlandene | 993 | (3)
   (4) |
| Sverige | 1 330 | (3)
   (4)
   (5) |
| Unionen | 83 855 | (3)
   (4) |
| Norge | 0 | (3) |
| Færøerne | 0 | (3)
   (6) |
| Det Forenede Kongerige | 3 331 | (3) |
| |
| TAC | 87 186 | (3) |

2)

Tabellen over fiskerimuligheder for brisling og dertil knyttede bifangster i Det Forenede Kongeriges farvande og EU-farvande i ICES-underområde 4 og Det Forenede Kongeriges farvande i ICES-afsnit 2a affattes således:

»Art:

Brisling og dertil knyttede bifangster

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Område:

Det Forenede Kongeriges farvande og EU-farvande i 4, Det Forenede Kongeriges farvande i 2a

(SPR/2AC4-C)

Belgien

993

(3)
   (4)

3

4

Analytisk TAC

Danmark

78 553

(3)
   (4)

3

4

Tyskland

993

(3)
   (4)

3

4

Frankrig

993

(3)
   (4)

3

4

Nederlandene

993

(3)
   (4)

3

4

Sverige

1 330

(3)
   (4)
   (5)

3

4

5

Unionen

83 855

(3)
   (4)

3

4

Norge

0

(3)

3

Færøerne

0

(3)
   (6)

3

6

Det Forenede Kongerige

3 331

(3)

3

TAC

87 186

(3)

3

| 3) | Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10 og i EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 affattes således:









  »Art: | Ansjos

  Engraulis encrasicolus | Område: | 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 2 747 | (7) | Præventiv TAC |
| Portugal | 2 997 | (7) |
| Unionen | 5 744 | (7) |
| |
| TAC | 5 744 | (7) |

3)

Tabellen over fiskerimuligheder for ansjos i ICES-underområde 9 og 10 og i EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 affattes således:

»Art:

Ansjos

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Område:

9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1

(ANE/9/3411)

Spanien

2 747

(7)

7

Præventiv TAC

Portugal

2 997

(7)

7

Unionen

5 744

(7)

7

TAC

5 744

(7)

7

DEL C

I bilag VI til forordning (EU) 2021/92 affattes punkt 6 således:

| »6. | Maksimal opdræts- og opfedningskapacitet for tun pr. medlemsstat og maksimalt input af fanget vild almindelig tun, som hver medlemsstat må tildele sine akvakulturbrug i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.
  Tabel A







  Maksimal opdræts- og opfedningskapacitet for almindelig tun |
| --- | --- |
| | Antal brug | Kapacitet (i ton) |
| Spanien | 10 | 11 852 |
| Italien | 13 | 9 564 |
| Grækenland | 2 | 2 100 |
| Cypern | 3 | 3 000 |
| Kroatien | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 14 511 |

»6.

Maksimal opdræts- og opfedningskapacitet for tun pr. medlemsstat og maksimalt input af fanget vild almindelig tun, som hver medlemsstat må tildele sine akvakulturbrug i det østlige Atlanterhav og Middelhavet.

Tabel A

Maksimal opdræts- og opfedningskapacitet for almindelig tun

Antal brug

Kapacitet (i ton)

Spanien

10

11 852

Italien

13

9 564

Grækenland

2

2 100

Cypern

3

3 000

Kroatien

7

7 880

Malta

6

14 511

Tabel B  (8)

8

| Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton) |
| --- |
| Spanien | 6 850 |
| Italien | 1 739,5 |
| Grækenland | 785 |
| Cypern | 2 195 |
| Kroatien | 2 947 |
| Malta | 10 260,5 |
| Portugal | 350 |

Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton)

Spanien

6 850

Italien

1 739,5

Grækenland

785

Cypern

2 195

Kroatien

2 947

Malta

10 260,5

Portugal

350

---

(1)  Op til 5 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling og kuller (OTH/*03A.). Bifangster af hvilling og kuller, der modregnes i kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der modregnes i kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overskride 9 % af kvoten.

1

(2)  Denne kvote må kun fiskes fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022. Der kan foretages overførsler af denne kvote til Det Forenede Kongeriges farvande og EU-farvande i 2a og 4. Kommissionen og Det Forenede Kongerige skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen.«

2

(3)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022.

3

(4)  Op til 2 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling (OTH/*2AC4C). Bifangster af hvilling, der modregnes i kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der modregnes i kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overskride 9 % af kvoten.

4

(5)  Inklusive tobis.

5

(6)  Må indeholde op til 4 % bifangst af sild.«

6

(7)  Kvoten må kun fiskes fra den 1. juli 2021 til den 30. september 2021.«

7

(8)  Portugals opdrætskapacitet på 500 ton er dækket af Unionens uudnyttede kapacitet, der er anført i tabel A.«

8

---

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1070

af 28. juni 2021

om særlige, tidsbegrænsede foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med lumpy skin disease-virus

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Infektion med lumpy skin disease-virus fremkaldt af lumpy skin disease-virusset (LSDV) er en vektorbåren sygdom hos kvæg og vandbøfler, som kan afstedkomme betydelige økonomiske tab, reducere mælkeydelsen, forårsage alvorlig afmagring, permanente skader på huder, flere sekundære komplikationer og kronisk svækkelse samt give anledning til forbud mod flytning eller handel. Sygdommen er opført på Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE's) liste over anmeldepligtige sygdomme (2). |
| --- | --- |

(1)

Infektion med lumpy skin disease-virus fremkaldt af lumpy skin disease-virusset (LSDV) er en vektorbåren sygdom hos kvæg og vandbøfler, som kan afstedkomme betydelige økonomiske tab, reducere mælkeydelsen, forårsage alvorlig afmagring, permanente skader på huder, flere sekundære komplikationer og kronisk svækkelse samt give anledning til forbud mod flytning eller handel. Sygdommen er opført på Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE's) liste over anmeldepligtige sygdomme (2).

| (2) | Ved forordning (EU) 2016/429 er der fastlagt en ny lovgivningsramme for forebyggelse og bekæmpelse af sygdomme. Infektion med lumpy skin disease-virus er opført i bilag II til forordning (EU) 2016/429 og er dermed en listeopført sygdom for så vidt angår anvendelsen af samme forordning, ligesom den er omfattet af de i forordningen fastsatte sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler. Infektion med LSDV er desuden opført i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3) som en kategori A-, D- og E-sygdom. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EU) 2016/429 er der fastlagt en ny lovgivningsramme for forebyggelse og bekæmpelse af sygdomme. Infektion med lumpy skin disease-virus er opført i bilag II til forordning (EU) 2016/429 og er dermed en listeopført sygdom for så vidt angår anvendelsen af samme forordning, ligesom den er omfattet af de i forordningen fastsatte sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler. Infektion med LSDV er desuden opført i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3) som en kategori A-, D- og E-sygdom.

| (3) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (4) supplerer reglerne om bekæmpelse af kategori A-, B- og C-sygdomme i forordning (EU) 2016/429, herunder sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger mod infektion med LSDV. Forordning (EU) 2016/429, gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 og delegeret forordning (EU) 2020/687 finder alle anvendelse fra den 21. april 2021. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (4) supplerer reglerne om bekæmpelse af kategori A-, B- og C-sygdomme i forordning (EU) 2016/429, herunder sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger mod infektion med LSDV. Forordning (EU) 2016/429, gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 og delegeret forordning (EU) 2020/687 finder alle anvendelse fra den 21. april 2021.

| (4) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (5) indeholdt dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV i de i samme forordnings bilag I opførte medlemsstater eller dele heraf, herunder minimumskrav til vaccinationsprogrammer mod infektion med LSDV, som medlemsstaterne forelægger for Kommissionen til godkendelse. Bulgarien og Grækenland er berørt af liseopførelsen. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 ophørte med at finde anvendelse den 20. april 2021, og reglerne i nærværende forordning bør erstatte reglerne i nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (5) indeholdt dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV i de i samme forordnings bilag I opførte medlemsstater eller dele heraf, herunder minimumskrav til vaccinationsprogrammer mod infektion med LSDV, som medlemsstaterne forelægger for Kommissionen til godkendelse. Bulgarien og Grækenland er berørt af liseopførelsen. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 ophørte med at finde anvendelse den 20. april 2021, og reglerne i nærværende forordning bør erstatte reglerne i nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (5) | Der er ikke rapporteret om udbrud af infektion med LSDV i Europa siden 2017, men sygdommen forekommer stadig i Anatolien, Tyrkiet, og Rusland samt i Østasien, idet Bangladesh, Kina og Indien er berørt. Spredningen af denne sygdommen udgør derfor en potentiel risiko for landbrugssektoren i Unionen. |
| --- | --- |

(5)

Der er ikke rapporteret om udbrud af infektion med LSDV i Europa siden 2017, men sygdommen forekommer stadig i Anatolien, Tyrkiet, og Rusland samt i Østasien, idet Bangladesh, Kina og Indien er berørt. Spredningen af denne sygdommen udgør derfor en potentiel risiko for landbrugssektoren i Unionen.

| (6) | Ud over Bulgarien og Grækenland har Kroatien og et betydeligt antal tilgrænsende tredjelande, deriblandt Bosnien-Hercegovina, Kosovo (6), Montenegro, Nordmakedonien, Serbien og Tyrkiet meddelt Kommissionen, at de har inkluderet vaccination mod infektion med LSDV i deres sygdomsbekæmpelsespolitik. De fleste af de pågældende tredjelande er nu ophørt med at vaccinere og opretholder overvågningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

Ud over Bulgarien og Grækenland har Kroatien og et betydeligt antal tilgrænsende tredjelande, deriblandt Bosnien-Hercegovina, Kosovo (6), Montenegro, Nordmakedonien, Serbien og Tyrkiet meddelt Kommissionen, at de har inkluderet vaccination mod infektion med LSDV i deres sygdomsbekæmpelsespolitik. De fleste af de pågældende tredjelande er nu ophørt med at vaccinere og opretholder overvågningsforanstaltninger.

| (7) | Den epidemiologiske situation i Østeuropa og naboregionerne tyder på, at der stadig er en vis risiko for, at sygdommen atter vil blive indslæbt eller bryde ud i højrisikoområder, hvor man er ophørt med at vaccinere mod infektion med LSDV. |
| --- | --- |

(7)

Den epidemiologiske situation i Østeuropa og naboregionerne tyder på, at der stadig er en vis risiko for, at sygdommen atter vil blive indslæbt eller bryde ud i højrisikoområder, hvor man er ophørt med at vaccinere mod infektion med LSDV.

| (8) | På grundlag af de foreliggende epidemiologiske oplysninger, resultaterne af overvågningen for infektion med LSDV og vaccinationen mod denne sygdom bør der fortsat vaccineres mod infektion med LSDV i som minimum højrisikoområderne i Bulgarien og Grækenland. Desuden bør der i alle medlemsstater eller dele af medlemsstater, hvor vaccination mod sygdommen er reduceret eller helt indstillet, fortsat gennemføres systematisk overvågning — såvel aktiv som passiv overvågning. |
| --- | --- |

(8)

På grundlag af de foreliggende epidemiologiske oplysninger, resultaterne af overvågningen for infektion med LSDV og vaccinationen mod denne sygdom bør der fortsat vaccineres mod infektion med LSDV i som minimum højrisikoområderne i Bulgarien og Grækenland. Desuden bør der i alle medlemsstater eller dele af medlemsstater, hvor vaccination mod sygdommen er reduceret eller helt indstillet, fortsat gennemføres systematisk overvågning — såvel aktiv som passiv overvågning.

| (9) | I henhold til den videnskabelige rapport fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om infektion med LSDV, som blev vedtaget den 30. januar 2020 (7) (EFSA's rapport), bør der anvendes en homolog vaccine med henblik på at mindske risikoen for yderligere spredning af infektion med LSDV til Sydøsteuropa. Efter endt vaccination vil der, for det tilfælde at sygdommen bryder ud igen, være behov for en beredskabsplan og opbygning af lagre af vacciner, selv på regionalt plan, så der hurtigt vil kunne sættes ind med nødvaccination. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til den videnskabelige rapport fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om infektion med LSDV, som blev vedtaget den 30. januar 2020 (7) (EFSA's rapport), bør der anvendes en homolog vaccine med henblik på at mindske risikoen for yderligere spredning af infektion med LSDV til Sydøsteuropa. Efter endt vaccination vil der, for det tilfælde at sygdommen bryder ud igen, være behov for en beredskabsplan og opbygning af lagre af vacciner, selv på regionalt plan, så der hurtigt vil kunne sættes ind med nødvaccination.

| (10) | De generelle sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) 2016/429, og de supplerende regler i delegeret forordning (EU) 2020/687 omfatter ikke alle de nødvendige aspekter af vaccination mod infektion med LSDV. Der bør derfor ved nærværende forordning fastsættes ensartede gennemførelsesbestemmelser på EU-plan med henblik på at få omfattet særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som finder anvendelse i et begrænset tidsrum, på betingelser, der er passende i forhold til den epidemiologiske situation med hensyn til denne sygdom i Unionen og i tilgrænsende tredjelande. Der bør med de bekæmpelsesforanstaltninger, der fastsættes ved denne forordning, tages hensyn til erfaringerne med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 samt de internationale standarder, der er fastsat i kapitel 11.9, »Infection with lumpy skin disease virus«, i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr (OIE-kodeksen) (8). |
| --- | --- |

(10)

De generelle sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat i forordning (EU) 2016/429, og de supplerende regler i delegeret forordning (EU) 2020/687 omfatter ikke alle de nødvendige aspekter af vaccination mod infektion med LSDV. Der bør derfor ved nærværende forordning fastsættes ensartede gennemførelsesbestemmelser på EU-plan med henblik på at få omfattet særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som finder anvendelse i et begrænset tidsrum, på betingelser, der er passende i forhold til den epidemiologiske situation med hensyn til denne sygdom i Unionen og i tilgrænsende tredjelande. Der bør med de bekæmpelsesforanstaltninger, der fastsættes ved denne forordning, tages hensyn til erfaringerne med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 samt de internationale standarder, der er fastsat i kapitel 11.9, »Infection with lumpy skin disease virus«, i OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr (OIE-kodeksen) (8).

| (11) | De regler, der fastsættes ved nærværende forordning, bør sikre anvendelse af en regionaliseringstilgang og finde anvendelse parallelt med de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat ved delegeret forordning (EU) 2020/687. Der bør ved nærværende forordning tillige fastlægges en liste over restriktionszoner i medlemsstater, der gennemfører planer for forebyggende vaccination med levende, svækkede vacciner, hvor der ikke er udbrud af infektion med LSDV (restriktionszone I), og områder med udbrud af infektion med LSDV (restriktionszone II). De områder, der indgår i restriktionszone I eller II, bør opføres i denne forordnings bilag I under hensyntagen til oplysningerne fra de kompetente myndigheder i de medlemsstater, der er angrebet af sygdommen. |
| --- | --- |

(11)

De regler, der fastsættes ved nærværende forordning, bør sikre anvendelse af en regionaliseringstilgang og finde anvendelse parallelt med de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastsat ved delegeret forordning (EU) 2020/687. Der bør ved nærværende forordning tillige fastlægges en liste over restriktionszoner i medlemsstater, der gennemfører planer for forebyggende vaccination med levende, svækkede vacciner, hvor der ikke er udbrud af infektion med LSDV (restriktionszone I), og områder med udbrud af infektion med LSDV (restriktionszone II). De områder, der indgår i restriktionszone I eller II, bør opføres i denne forordnings bilag I under hensyntagen til oplysningerne fra de kompetente myndigheder i de medlemsstater, der er angrebet af sygdommen.

| (12) | Vaccineret kvæg og produkter fra sådant kvæg kan udgøre en risiko for spredning af infektion med LSDV. Denne forordning bør derfor indeholde bestemmelser om visse forbud og særlige betingelser for flytning af sendinger af kvæg eller forskellige typer produkter fra restriktionszonerne i denne forordnings bilag I. For at undgå unødige forstyrrelser af handelen bør der fastsættes visse undtagelser fra disse forbud og særlige betingelser. Der bør med undtagelserne og de særlige betingelser tages hensyn til principperne i OIE-kodeksen for så vidt angår risikobegrænsende foranstaltninger mod infektion med LSDV samt til reglerne om forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme i forordning (EU) 2016/429 og delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(12)

Vaccineret kvæg og produkter fra sådant kvæg kan udgøre en risiko for spredning af infektion med LSDV. Denne forordning bør derfor indeholde bestemmelser om visse forbud og særlige betingelser for flytning af sendinger af kvæg eller forskellige typer produkter fra restriktionszonerne i denne forordnings bilag I. For at undgå unødige forstyrrelser af handelen bør der fastsættes visse undtagelser fra disse forbud og særlige betingelser. Der bør med undtagelserne og de særlige betingelser tages hensyn til principperne i OIE-kodeksen for så vidt angår risikobegrænsende foranstaltninger mod infektion med LSDV samt til reglerne om forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme i forordning (EU) 2016/429 og delegeret forordning (EU) 2020/687.

| (13) | For så vidt angår risikoen for spredning af infektion med LSD er forskellige varer forbundet med forskellige risikoniveauer. Som anført i EFSA's rapport udgør flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, såsom mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg. Den videnskabelige/eksperimentelle evidens for deres rolle med hensyn til overførsel af lumpy skin-virus er imidlertid endnu ikke fyldestgørende. Det kan ikke udelukkes, at lumpy skin disease-virus kan overføres via sæd, æg og embryoner fra kvæg. Mælk og mejeriprodukter samt colostrum kan kun udgøre en risiko for spredning af lumpy skin disease-virus, hvis produkterne er bestemt til foder til dyr af modtagelige arter. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår risikoen for spredning af infektion med LSD er forskellige varer forbundet med forskellige risikoniveauer. Som anført i EFSA's rapport udgør flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, såsom mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg. Den videnskabelige/eksperimentelle evidens for deres rolle med hensyn til overførsel af lumpy skin-virus er imidlertid endnu ikke fyldestgørende. Det kan ikke udelukkes, at lumpy skin disease-virus kan overføres via sæd, æg og embryoner fra kvæg. Mælk og mejeriprodukter samt colostrum kan kun udgøre en risiko for spredning af lumpy skin disease-virus, hvis produkterne er bestemt til foder til dyr af modtagelige arter.

| (14) | Der bør af samme grund indføres visse beskyttelsesforanstaltninger for disse varer på grundlag af EFSA's rapport samt de relevante, senest opdaterede standarder og anbefalinger fra OIE. |
| --- | --- |

(14)

Der bør af samme grund indføres visse beskyttelsesforanstaltninger for disse varer på grundlag af EFSA's rapport samt de relevante, senest opdaterede standarder og anbefalinger fra OIE.

| (15) | Flytning af sendinger af dyr til omgående slagtning udgør en lavere risiko for spredning af dyresygdomme end andre typer flytning af dyr, forudsat at der er truffet risikobegrænsende foranstaltninger. Medlemsstaterne bør derfor undtagelsesvis kunne dispensere fra visse forbud fastsat ved denne forordning for flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I eller II til omgående slagtning på et slagteri uden for restriktionszone I og II i samme medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

Flytning af sendinger af dyr til omgående slagtning udgør en lavere risiko for spredning af dyresygdomme end andre typer flytning af dyr, forudsat at der er truffet risikobegrænsende foranstaltninger. Medlemsstaterne bør derfor undtagelsesvis kunne dispensere fra visse forbud fastsat ved denne forordning for flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I eller II til omgående slagtning på et slagteri uden for restriktionszone I og II i samme medlemsstat.

| (16) | Undtagelser vedrørende flytning af sendinger af visse typer kvæg fra en restriktionszone I eller II til en anden restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat med en sammenlignelig sygdomsstatus er berettigede, hvis der anvendes særlige risikobegrænsende foranstaltninger. Dette kræver, at der etableres en sikker kanaliseringsprocedure under streng kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, passage- og bestemmelsesmedlemsstaterne. |
| --- | --- |

(16)

Undtagelser vedrørende flytning af sendinger af visse typer kvæg fra en restriktionszone I eller II til en anden restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat med en sammenlignelig sygdomsstatus er berettigede, hvis der anvendes særlige risikobegrænsende foranstaltninger. Dette kræver, at der etableres en sikker kanaliseringsprocedure under streng kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, passage- og bestemmelsesmedlemsstaterne.

| (17) | I henhold til artikel 143 i forordning (EU) 2016/429 skal flytninger af dyr, herunder kvæg, ledsages af dyresundhedscertifikat. I tilfælde, hvor der gælder undtagelser fra forbuddet mod flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I og II for sendinger af kvæg bestemt til flytning inden for Unionen, bør de pågældende dyresundhedscertifikater indeholde en henvisning til nærværende forordning for at sikre, at dyresundhedscertifikaterne indeholder tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger. |
| --- | --- |

(17)

I henhold til artikel 143 i forordning (EU) 2016/429 skal flytninger af dyr, herunder kvæg, ledsages af dyresundhedscertifikat. I tilfælde, hvor der gælder undtagelser fra forbuddet mod flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I og II for sendinger af kvæg bestemt til flytning inden for Unionen, bør de pågældende dyresundhedscertifikater indeholde en henvisning til nærværende forordning for at sikre, at dyresundhedscertifikaterne indeholder tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger.

| (18) | I tilfælde, hvor nærværende forordning giver mulighed for undtagelser fra forbud mod flytning af sendinger af avlsmateriale fra restriktionszone I og II, bør de ledsagende dyresundhedscertifikater indeholde en henvisning til denne forordning for at sikre tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger i overensstemmelse med denne forordning og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/686 (9). |
| --- | --- |

(18)

I tilfælde, hvor nærværende forordning giver mulighed for undtagelser fra forbud mod flytning af sendinger af avlsmateriale fra restriktionszone I og II, bør de ledsagende dyresundhedscertifikater indeholde en henvisning til denne forordning for at sikre tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger i overensstemmelse med denne forordning og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/686 (9).

| (19) | Transport af kvæg og animalske produkter af disse dyr fra restriktionszone I og II bør foregå i overensstemmelse med dyrevelfærds- og biosikringsforanstaltninger med det formål at forhindre spredning af infektion med LSDV. |
| --- | --- |

(19)

Transport af kvæg og animalske produkter af disse dyr fra restriktionszone I og II bør foregå i overensstemmelse med dyrevelfærds- og biosikringsforanstaltninger med det formål at forhindre spredning af infektion med LSDV.

| (20) | Delegeret forordning (EU) 2020/687 har fundet anvendelse siden den 21. april 2021. Af hensyn til retssikkerheden bør nærværende forordning derfor træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(20)

Delegeret forordning (EU) 2020/687 har fundet anvendelse siden den 21. april 2021. Af hensyn til retssikkerheden bør nærværende forordning derfor træde i kraft hurtigst muligt.

| (21) | Denne forordning bør finde anvendelse indtil den 21. april 2023, under hensyntagen til Unionens erfaringer med bekæmpelse af infektion med LSDV, den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til denne sygdom i medlemsstaterne og tilgrænsende tredjelande og eventuelle fremtidige regler om vaccination fastsat i henhold til artikel 47 i forordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(21)

Denne forordning bør finde anvendelse indtil den 21. april 2023, under hensyntagen til Unionens erfaringer med bekæmpelse af infektion med LSDV, den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til denne sygdom i medlemsstaterne og tilgrænsende tredjelande og eventuelle fremtidige regler om vaccination fastsat i henhold til artikel 47 i forordning (EU) 2016/429.

| (22) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(22)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE REGLER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved denne forordning fastsættes der særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger mod infektion med lumpy skin disease-virus (LSDV), som medlemsstaterne skal anvende i en begrænset periode i de dele af deres område, hvor:

| a) | der er bekræftet et udbrud af denne sygdom |
| --- | --- |

a)

der er bekræftet et udbrud af denne sygdom

| b) | der ikke er bekræftet et udbrud af denne sygdom, men hvor medlemsstaten beslutter at vaccinere mod sygdommen i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

b)

der ikke er bekræftet et udbrud af denne sygdom, men hvor medlemsstaten beslutter at vaccinere mod sygdommen i overensstemmelse med denne forordning.

De særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der fastsættes ved denne forordning, finder anvendelse på kvæg samt biprodukter og avlsmateriale hidrørende fra kvæg og supplerer sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende de beskyttelses- og overvågningszoner og supplerende restriktionszoner, der oprettes af en medlemsstats kompetente myndighed efter et udbrud af infektion med LSDV, jf. artikel 21, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning gælder definitionerne i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Desuden forstås ved:

| 1) | »kvæg«: dyr tilhørende hovdyrarter af slægterne Bison, Bos (herunder underslægterne Bos, Bibos, Novibos og Poephagus) og Bubalus (herunder underslægten Anoa) samt dyr, der er fremkommet ved krydsning heraf |
| --- | --- |

1)

»kvæg«: dyr tilhørende hovdyrarter af slægterne Bison, Bos (herunder underslægterne Bos, Bibos, Novibos og Poephagus) og Bubalus (herunder underslægten Anoa) samt dyr, der er fremkommet ved krydsning heraf

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| 2) | »restriktionszone I«: en del af en medlemsstats område med en præcis geografisk afgrænsning:






  a) | som ligger uden for et område, hvor der er bekræftet et udbrud af infektion med LSDV |
| --- | --- | --- |

2)

»restriktionszone I«: en del af en medlemsstats område med en præcis geografisk afgrænsning:

a)

som ligger uden for et område, hvor der er bekræftet et udbrud af infektion med LSDV

| b) | hvor der vaccineres mod infektion med LSDV i henhold til artikel 3, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

hvor der vaccineres mod infektion med LSDV i henhold til artikel 3, stk. 2

| c) | som er opført eller ikke opført i bilag I, del I |
| --- | --- |

c)

som er opført eller ikke opført i bilag I, del I

| d) | som er omfattet af særlige sygdomsbekæmpelsesregler som omhandlet i artikel 3-6 |
| --- | --- |

d)

som er omfattet af særlige sygdomsbekæmpelsesregler som omhandlet i artikel 3-6

| 3) | »restriktionszone II«: en del af en medlemsstats område med en præcis geografisk afgrænsning:






  a) | som omfatter et område, hvor der er bekræftet et udbrud af infektion med LSDV |
| --- | --- | --- |

3)

»restriktionszone II«: en del af en medlemsstats område med en præcis geografisk afgrænsning:

a)

som omfatter et område, hvor der er bekræftet et udbrud af infektion med LSDV

| b) | hvor der vaccineres mod infektion med LSDV i henhold til artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

hvor der vaccineres mod infektion med LSDV i henhold til artikel 3, stk. 1

| c) | som er opført eller ikke opført i bilag I, del II |
| --- | --- |

c)

som er opført eller ikke opført i bilag I, del II

| d) | som er omfattet af særlige sygdomsbekæmpelsesregler som omhandlet i artikel 3-6. |
| --- | --- |

d)

som er omfattet af særlige sygdomsbekæmpelsesregler som omhandlet i artikel 3-6.

KAPITEL II

SÆRLIGE SYGDOMSBEKÆMPELSESFORANSTALTNINGER MOD INFEKTION MED LSDV

AFDELING 1

Oprettelse af restriktionszoner og vaccination mod infektion med LSDV

Artikel 3

Oprettelse af restriktionszone I og II:

1.   I tilfælde af at der bekræftes et udbrud af infektion med LSDV hos kvæg, skal den kompetente myndighed:

| a) | oprette en restriktionszone II:






  i) | der som minimum omfatter de områder, der er omfattet af de beskyttelses- og overvågningszoner og supplerende restriktionszoner, der er oprettet, efter at sygdommen er bekræftet, jf. artikel 21 i delegeret forordning (EU) 2020/687 |
| --- | --- | --- |

a)

oprette en restriktionszone II:

i)

der som minimum omfatter de områder, der er omfattet af de beskyttelses- og overvågningszoner og supplerende restriktionszoner, der er oprettet, efter at sygdommen er bekræftet, jf. artikel 21 i delegeret forordning (EU) 2020/687

| ii) | i overensstemmelse med kriterierne i artikel 64, stk. 1, i forordning (EU) 2016/429 |
| --- | --- |

ii)

i overensstemmelse med kriterierne i artikel 64, stk. 1, i forordning (EU) 2016/429

| b) | iværksætte vaccination mod denne sygdom i den i litra a) omhandlede restriktionszone II på følgende måde:






  i) | i overensstemmelse med reglerne for vaccinationsplaner i bilag II |
| --- | --- | --- |

b)

iværksætte vaccination mod denne sygdom i den i litra a) omhandlede restriktionszone II på følgende måde:

i)

i overensstemmelse med reglerne for vaccinationsplaner i bilag II

| ii) | under den kompetente myndigheds kontrol |
| --- | --- |

ii)

under den kompetente myndigheds kontrol

| iii) | under anvendelse af fortrinsvis homologe levende, svækkede vacciner |
| --- | --- |

iii)

under anvendelse af fortrinsvis homologe levende, svækkede vacciner

| iv) | med vaccination af alt kvæg og afkom heraf, der holdes i den zone, hvor vaccinationen finder sted, uanset køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status, i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

iv)

med vaccination af alt kvæg og afkom heraf, der holdes i den zone, hvor vaccinationen finder sted, uanset køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status, i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

Såfremt der kun er bekræftet ét enkelt udbrud af infektion med LSDV hos opdrættet kvæg i et område i en medlemsstat, hvor denne sygdom ikke forekom før det pågældende udbrud, og de foranstaltninger, der gennemføres i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, viser sig at være effektive med hensyn til at bekæmpe spredning af sygdommen, kan den kompetente myndighed dog beslutte ikke at oprette en restriktionszone II.

2.   Den kompetente myndighed kan oprette en restriktionszone I i områder, hvor der ikke er bekræftet forekomst af et udbrud af infektion med LSDV, med henblik på at forhindre, at sygdommen spredes, i overensstemmelse med kriterierne i artikel 64, stk. 1, i forordning (EU) 2016/429. Den kompetente myndighed vaccinerer mod sygdommen i den pågældende restriktionszone I i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 1, litra b).

3.   Den kompetente myndighed i medlemsstater, hvor der gennemføres vaccination mod infektion med LSDV, forelægger de i denne forordnings bilag II, del III, angivne oplysninger for Kommissionen og de øvrige medlemsstater, inden den påbegynder vaccinationen og vaccinationsplanen omhandlet i stk. 1, litra b), nr. i).

Artikel 4

Forbud mod flytning i restriktionszone I og II

1.   Den kompetente myndighed forbyder flytning af sendinger af følgende i restriktionszone II:

| a) | kvæg |
| --- | --- |

a)

kvæg

| b) | avlsmateriale af kvæg |
| --- | --- |

b)

avlsmateriale af kvæg

| c) | uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg, herunder mælk, colostrum, mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter bestemt til foder. |
| --- | --- |

c)

uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg, herunder mælk, colostrum, mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter bestemt til foder.

2.   Den kompetente myndighed forbyder flytning af sendinger af følgende i restriktionszone I:

| a) | kvæg |
| --- | --- |

a)

kvæg

| b) | avlsmateriale af kvæg |
| --- | --- |

b)

avlsmateriale af kvæg

| c) | uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg, bortset fra mælk, colostrum, mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter bestemt til foder. |
| --- | --- |

c)

uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg, bortset fra mælk, colostrum, mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter bestemt til foder.

3.   Uanset forbuddene i stk. 1 og 2 kan den kompetente myndighed tillade flytning som omhandlet i kapitel III på de deri fastsatte betingelser.

AFDELING 2

Indsættelse af en restriktionszone I eller I i bilag I

Artikel 5

Indsættelse af en restriktionszone II i bilag I, del II

Hvis et område i en medlemsstat, som helt eller delvis er omfattet af en restriktionszone II oprettet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, af epidemiologiske årsager indsættes i bilag I, del II, skal den kompetente myndighed omgående:

| a) | tilpasse afgrænsningen af den oprindelige restriktionszone II for at sikre, at den svarer til restriktionszone II som beskrevet i nævnte bilag |
| --- | --- |

a)

tilpasse afgrænsningen af den oprindelige restriktionszone II for at sikre, at den svarer til restriktionszone II som beskrevet i nævnte bilag

| b) | udvide vaccinationen omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), og forbuddene omhandlet i artikel 4, stk. 1, til at omfatte restriktionszone II som beskrevet i nævnte bilag. |
| --- | --- |

b)

udvide vaccinationen omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), og forbuddene omhandlet i artikel 4, stk. 1, til at omfatte restriktionszone II som beskrevet i nævnte bilag.

Artikel 6

Indsættelse af en restriktionszone I i bilag I, del I

1.   Hvis et område i en medlemsstat, hvor der ikke er bekræftet nogen udbrud af infektion med LSDV, af epidemiologiske årsager indsættes i nærværende forordnings bilag I, del I, i overensstemmelse med kriterierne i artikel 64, stk. 1, i forordning (EU) 2016/429, skal den kompetente myndighed:

| a) | vaccinere i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra b), i restriktionszone I som beskrevet i nævnte bilag |
| --- | --- |

a)

vaccinere i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra b), i restriktionszone I som beskrevet i nævnte bilag

| b) | gennemføre forbuddene omhandlet i artikel 4, stk. 2, i restriktionszone I som beskrevet i nævnte bilag. |
| --- | --- |

b)

gennemføre forbuddene omhandlet i artikel 4, stk. 2, i restriktionszone I som beskrevet i nævnte bilag.

2.   Beslutter den kompetente myndighed at oprette en restriktionszone I i henhold til artikel 3, stk. 2, opføres den pågældende restriktionszone i bilag I, del I.

KAPITEL III

BETINGELSER FOR FLYTNING INDEN FOR OG FRA OMRÅDER, HVOR DER ANVENDES SÆRLIGE SYGDOMSBEKÆMPELSESFORANSTALTNINGER MOD INFEKTION MED LUMPY SKIN DISEASE-VIRUS

AFDELING 1

Undtagelser fra forbuddene mod flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I og II

Artikel 7

Undtagelser fra forbuddet mod flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone I

Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 2, litra a), kan den kompetente myndighed tillade flytning af sendinger af kvæg fra virksomheder, der ligger i restriktionszone I, til:

| a) | en restriktionszone I eller II i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:






  i) | Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden. |
| --- | --- | --- |

a)

en restriktionszone I eller II i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:

i)

Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden.

| ii) | Alt andet kvæg, der holdes på samme oprindelsesvirksomhed som kvæget i sendingen, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller de er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet. |
| --- | --- |

ii)

Alt andet kvæg, der holdes på samme oprindelsesvirksomhed som kvæget i sendingen, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller de er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet.

| iii) | Kvæget i sendingen er blevet holdt på oprindelsesvirksomheden siden fødslen eller i en sammenhængende periode på mindst de sidste 28 dage før afsendelsesdatoen. |
| --- | --- |

iii)

Kvæget i sendingen er blevet holdt på oprindelsesvirksomheden siden fødslen eller i en sammenhængende periode på mindst de sidste 28 dage før afsendelsesdatoen.

| iv) | Den kompetente myndighed gennemfører:






  — | en klinisk undersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne |
| --- | --- | --- |

iv)

Den kompetente myndighed gennemfører:

—

en klinisk undersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne

| — | om nødvendigt en laboratorieundersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne |
| --- | --- |

—

om nødvendigt en laboratorieundersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne

| b) | ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en anden restriktionszone I eller en restriktionszone II — i samme medlemsstat eller i andre medlemsstater, hvis følgende betingelser, tillige med betingelserne i nærværende artikels litra a), nr. ii), iii) og iv), alle er opfyldt:






  i) | Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden. |
| --- | --- | --- |

b)

ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en anden restriktionszone I eller en restriktionszone II — i samme medlemsstat eller i andre medlemsstater, hvis følgende betingelser, tillige med betingelserne i nærværende artikels litra a), nr. ii), iii) og iv), alle er opfyldt:

i)

Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden.

| ii) | Der har i mindst de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke været nogen udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km omkring de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed. |
| --- | --- |

ii)

Der har i mindst de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke været nogen udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km omkring de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed.

| iii) | Alt kvæg holdt inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet |
| --- | --- |

iii)

Alt kvæg holdt inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet

| c) | ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en anden restriktionszone I eller en restriktionszone II — i andre medlemsstater eller områder i tredjelande, hvis følgende betingelser, tillige med betingelserne i nærværende artikels litra a), er opfyldt:






  i) | Dyrene opfylder enhver dyresundhedsmæssig garanti på grundlag af et tilfredsstillende resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af den kompetente myndighed i de medlemsstater, dyrene er bestemt til/passerer igennem, forud for afsendelsesdatoen. |
| --- | --- | --- |

c)

ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en anden restriktionszone I eller en restriktionszone II — i andre medlemsstater eller områder i tredjelande, hvis følgende betingelser, tillige med betingelserne i nærværende artikels litra a), er opfyldt:

i)

Dyrene opfylder enhver dyresundhedsmæssig garanti på grundlag af et tilfredsstillende resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af den kompetente myndighed i de medlemsstater, dyrene er bestemt til/passerer igennem, forud for afsendelsesdatoen.

| ii) | Der har i mindst de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km omkring de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed. |
| --- | --- |

ii)

Der har i mindst de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km omkring de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed.

| iii) | Alt kvæg holdt inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet. |
| --- | --- |

iii)

Alt kvæg holdt inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet.

Artikel 8

Undtagelser fra forbuddene mod flytning af sendinger af kvæg fra restriktionszone II

Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 1, litra a), kan den kompetente myndighed tillade flytning af sendinger af kvæg fra virksomheder, der ligger i restriktionszone II, til:

| a) | ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en restriktionszone I eller en anden restriktionszone II — i samme medlemsstat eller i andre medlemsstater, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:






  i) | Kvæget i sendingen opfylder enhver dyresundhedsmæssig garanti på grundlag af et tilfredsstillende resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er aftalt med den kompetente myndighed i de medlemsstater, dyrene er bestemt til eller passerer igennem, forud for afsendelsesdatoen. |
| --- | --- | --- |

a)

ethvert bestemmelsessted — herunder områder uden for restriktionszoner, en restriktionszone I eller en anden restriktionszone II — i samme medlemsstat eller i andre medlemsstater, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:

i)

Kvæget i sendingen opfylder enhver dyresundhedsmæssig garanti på grundlag af et tilfredsstillende resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er aftalt med den kompetente myndighed i de medlemsstater, dyrene er bestemt til eller passerer igennem, forud for afsendelsesdatoen.

| ii) | Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden. |
| --- | --- |

ii)

Kvæget i sendingen er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden.

| iii) | Alt andet kvæg, der holdes på samme oprindelsesvirksomhed som kvæget i sendingen, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet. |
| --- | --- |

iii)

Alt andet kvæg, der holdes på samme oprindelsesvirksomhed som kvæget i sendingen, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet.

| iv) | Den kompetente myndighed gennemfører:






  — | en klinisk undersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne |
| --- | --- | --- |

iv)

Den kompetente myndighed gennemfører:

—

en klinisk undersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne

| — | om nødvendigt en laboratorieundersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne. |
| --- | --- |

—

om nødvendigt en laboratorieundersøgelse, med tilfredsstillende resultat, af alt kvæg holdt på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, herunder kvæget i sendingerne.

| v) | Kvæget har siden fødslen eller i mindst de sidste 28 dage før afsendelsesdatoen opholdt sig på en virksomhed, hvor der i de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke har været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km. |
| --- | --- |

v)

Kvæget har siden fødslen eller i mindst de sidste 28 dage før afsendelsesdatoen opholdt sig på en virksomhed, hvor der i de sidste tre måneder før afsendelsesdatoen ikke har været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km.

| vi) | Alt kvæg inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV i overensstemmelse med reglerne for vaccinationsplaner i bilag II mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet |
| --- | --- |

vi)

Alt kvæg inden for en radius af 50 km omkring sendingens oprindelsesvirksomhed er blevet vaccineret eller revaccineret mod infektion med LSDV i overensstemmelse med reglerne for vaccinationsplaner i bilag II mindst 60 dage før afsendelsesdatoen og er ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller moderdyrets immunitet

| b) | ethvert bestemmelsessted i en anden restriktionszone II i samme medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:






  i) | Alt andet kvæg, der holdes på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet. |
| --- | --- | --- |

b)

ethvert bestemmelsessted i en anden restriktionszone II i samme medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:

i)

Alt andet kvæg, der holdes på de pågældende sendingers oprindelsesvirksomhed, er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden, eller er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden som følge af tidligere vaccination eller moderdyrets immunitet.

| ii) | Kvæget er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller er uvaccineret, under fire måneder gammelt afkom af moderdyr, der blev vaccineret mindst 28 dage før fødslen og på fødselsdatoen ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig var omfattet af immunitetsperioden, og kan flyttes til en anden virksomhed. |
| --- | --- |

ii)

Kvæget er blevet vaccineret mod infektion med LSDV mindst 28 dage før afsendelsesdatoen og er på denne dato ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig omfattet af immunitetsperioden eller er uvaccineret, under fire måneder gammelt afkom af moderdyr, der blev vaccineret mindst 28 dage før fødslen og på fødselsdatoen ifølge vaccinefabrikantens anvisninger stadig var omfattet af immunitetsperioden, og kan flyttes til en anden virksomhed.

Artikel 9

Særlige betingelser for tilladelse til flytning af sendinger af kvæg fra en restriktionszone I eller II til et slagteri uden for den pågældende zone beliggende på samme medlemsstats område med henblik på omgående slagtning

Uanset forbuddene i nærværende forordnings artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 1, litra a), kan en medlemsstats kompetente myndighed tillade flytning af sendinger af kvæg fra en restriktionszone I eller II til et slagteri uden for den pågældende zone beliggende på samme medlemsstats område, forudsat at kvæget flyttes med henblik på omgående slagtning i overensstemmelse med de almindelige betingelser i artikel 28, stk. 2-5, og artikel 28, stk. 7, i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Artikel 10

Undtagelser fra forbuddet mod flytning af sendinger af sæd, æg og embryoner fra kvæg fra restriktionszone I og II

1.   Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 2, litra b), kan en medlemsstats kompetente myndighed tillade flytning fra godkendte avlsmaterialevirksomheder eller andre virksomheder, der ligger i restriktionszone I, af sendinger af sæd, æg og embryoner fra kvæg til:

| a) | en restriktionszone I eller II i samme medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:






  i) | Donordyrene er enten:






  — | blevet vaccineret og revaccineret mod infektion med LSDV i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, og den første vaccine er blevet indgivet mindst 60 dage før datoen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

en restriktionszone I eller II i samme medlemsstat, forudsat at følgende betingelser alle er opfyldt:

i)

Donordyrene er enten:

—

blevet vaccineret og revaccineret mod infektion med LSDV i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, og den første vaccine er blevet indgivet mindst 60 dage før datoen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne, eller

| — | med negativt resultat blevet underkastet en serologisk test, der gør det muligt at påvise specifikke antistoffer mod LSDV, på indsamlingsdagen og mindst 28 dage efter indsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på indsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg. |
| --- | --- |

—

med negativt resultat blevet underkastet en serologisk test, der gør det muligt at påvise specifikke antistoffer mod LSDV, på indsamlingsdagen og mindst 28 dage efter indsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på indsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg.

| ii) | Dyrene har i de sidste 60 dage før dagen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne opholdt sig på en insemineringsstation eller en anden egnet virksomhed, hvor der i de sidste tre måneder før datoen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne ikke har været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km. |
| --- | --- |

ii)

Dyrene har i de sidste 60 dage før dagen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne opholdt sig på en insemineringsstation eller en anden egnet virksomhed, hvor der i de sidste tre måneder før datoen for indsamling af sæden, æggene eller embryonerne ikke har været nogen bekræftede udbrud af infektion med LSDV inden for en radius af mindst 20 km.

| iii) | Donordyrene er blevet klinisk undersøgt 28 dage før indsamlingsdatoen samt gennem hele indsamlingsperioden og udviste ikke kliniske symptomer på infektion med LSDV |
| --- | --- |

iii)

Donordyrene er blevet klinisk undersøgt 28 dage før indsamlingsdatoen samt gennem hele indsamlingsperioden og udviste ikke kliniske symptomer på infektion med LSDV

| b) | ethvert bestemmelsessted i en anden restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser, tillige med betingelserne i litra a), alle er opfyldt:






  i) | Donordyrene er med negativt resultat blevet underkastet testning til påvisning af LSDV ved polymerasekædereaktion (PCR), udført på blodprøver, der er udtaget ved påbegyndelsen af indsamlingen af sæden, æggene eller embryonerne samt derefter mindst hver 14. dag i indsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på indsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg. |
| --- | --- | --- |

b)

ethvert bestemmelsessted i en anden restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser, tillige med betingelserne i litra a), alle er opfyldt:

i)

Donordyrene er med negativt resultat blevet underkastet testning til påvisning af LSDV ved polymerasekædereaktion (PCR), udført på blodprøver, der er udtaget ved påbegyndelsen af indsamlingen af sæden, æggene eller embryonerne samt derefter mindst hver 14. dag i indsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på indsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg.

| ii) | Sæden er med negativt resultat blevet underkastet testning til påvisning af LSDV ved PCR |
| --- | --- |

ii)

Sæden er med negativt resultat blevet underkastet testning til påvisning af LSDV ved PCR

| c) | ethvert bestemmelsessted i samme eller en anden medlemsstat eller, hvis der er tale om en restriktionszone I, til et tredjeland, forudsat at — ud over at betingelserne i litra a) alle skal være opfyldt — donordyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af virkningerne af en sådan afsendelse og af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor oprindelsesvirksomheden ligger, og som er godkendt af de kompetente myndigheder på de steder i medlemsstaterne, dyrene passerer igennem og er bestemt til, før afsendelsen af de(n) pågældende sæd, æg eller embryoner. |
| --- | --- |

c)

ethvert bestemmelsessted i samme eller en anden medlemsstat eller, hvis der er tale om en restriktionszone I, til et tredjeland, forudsat at — ud over at betingelserne i litra a) alle skal være opfyldt — donordyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af virkningerne af en sådan afsendelse og af de foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, der kræves af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor oprindelsesvirksomheden ligger, og som er godkendt af de kompetente myndigheder på de steder i medlemsstaterne, dyrene passerer igennem og er bestemt til, før afsendelsen af de(n) pågældende sæd, æg eller embryoner.

2.   Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 1, litra b), kan den kompetente myndighed tillade flytning fra godkendte avlsmaterialevirksomheder eller andre virksomheder, der ligger i restriktionszone II, af sendinger af sæd, æg og embryoner fra kvæg til ethvert bestemmelsessted beliggende i en anden restriktionszone II i samme medlemsstat.

Artikel 11

Undtagelser fra forbuddet mod flytning af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra restriktionszone I

Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 2, litra c), kan en medlemsstats kompetente myndighed tillade flytning af sendinger af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra virksomheder, der ligger i restriktionszone I, til:

| a) | ethvert bestemmelsessted i samme medlemsstat eller ethvert bestemmelsessted i restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

ethvert bestemmelsessted i samme medlemsstat eller ethvert bestemmelsessted i restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat

| b) | hvis der er tale om sendinger af huder og skind, ethvert bestemmelsessted i ethvert område i samme eller en anden medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at en af følgende betingelser er opfyldt:






  i) | De behandlede huder og skind er blevet underkastet en af de behandlinger, der er omhandlet i punkt 28, litra b)-e), i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (10), eller |
| --- | --- | --- |

b)

hvis der er tale om sendinger af huder og skind, ethvert bestemmelsessted i ethvert område i samme eller en anden medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at en af følgende betingelser er opfyldt:

i)

De behandlede huder og skind er blevet underkastet en af de behandlinger, der er omhandlet i punkt 28, litra b)-e), i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (10), eller

10

| ii) | de behandlede huder og skind er blevet underkastet en af de behandlinger, der er fastsat i afsnit XIV, kapitel I, punkt 4, litra b, nr. ii), i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (11), og har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen. |
| --- | --- |

ii)

de behandlede huder og skind er blevet underkastet en af de behandlinger, der er fastsat i afsnit XIV, kapitel I, punkt 4, litra b, nr. ii), i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (11), og har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen.

11

Artikel 12

Undtagelser fra forbuddet mod flytning af sendinger af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra restriktionszone II

Uanset forbuddet i artikel 4, stk. 1, litra c), kan en medlemsstats kompetente myndighed tillade flytning af sendinger af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra virksomheder, der ligger i restriktionszone II, til:

| a) | hvis der er tale om andre uforarbejdede animalske biprodukter end huder og skind, ethvert bestemmelsessted i samme medlemsstat eller ethvert bestemmelsessted i restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat, forudsat at de uforarbejdede animalske biprodukter afsendes under de kompetente myndigheders officielle tilsyn med henblik på forarbejdning eller bortskaffelse i et anlæg, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (12) |
| --- | --- |

a)

hvis der er tale om andre uforarbejdede animalske biprodukter end huder og skind, ethvert bestemmelsessted i samme medlemsstat eller ethvert bestemmelsessted i restriktionszone I eller II i en anden medlemsstat, forudsat at de uforarbejdede animalske biprodukter afsendes under de kompetente myndigheders officielle tilsyn med henblik på forarbejdning eller bortskaffelse i et anlæg, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (12)

12

| b) | hvis der er tale om huder og skind af kvæg:






  i) | ethvert bestemmelsessted i restriktionszone II i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at der er tale om ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder med henblik på forarbejdning eller bortskaffelse i et godkendt anlæg |
| --- | --- | --- |

b)

hvis der er tale om huder og skind af kvæg:

i)

ethvert bestemmelsessted i restriktionszone II i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at der er tale om ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder med henblik på forarbejdning eller bortskaffelse i et godkendt anlæg

| ii) | ethvert bestemmelsessted i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at betingelserne i artikel 11, litra b), er opfyldt |
| --- | --- |

ii)

ethvert bestemmelsessted i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at betingelserne i artikel 11, litra b), er opfyldt

| c) | hvis der er tale om colostrum, mælk eller mejeriprodukter, ethvert bestemmelsessted i ethvert område i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at de er blevet underkastet en risikobegrænsende behandling for infektion med LSDV som beskrevet i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

c)

hvis der er tale om colostrum, mælk eller mejeriprodukter, ethvert bestemmelsessted i ethvert område i samme eller en anden medlemsstat, forudsat at de er blevet underkastet en risikobegrænsende behandling for infektion med LSDV som beskrevet i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2020/687.

AFDELING 2

Operatørers forpligtelser vedrørende dyresundhedscertifikater

Artikel 13

Operatørers forpligtelser vedrørende dyresundhedscertifikater til brug ved flytning af sendinger af kvæg fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone

Operatører må kun flytte sendinger af kvæg fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone inden for samme medlemsstat eller til en anden medlemsstat i de tilfælde, der er omfattet af nærværende forordnings artikel 7, 8 og 9, hvis de dyr, der skal flyttes, ledsages af dyresundhedscertifikatet omhandlet i artikel 73 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/688 (13), som indeholder mindst én af følgende attesteringer af, at kravene i nærværende forordning er overholdt:

13

| a) | »Kvæg fra en restriktionszone I i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 7 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.« |
| --- | --- |

a)

»Kvæg fra en restriktionszone I i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 7 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.«

| b) | »Kvæg fra en restriktionszone II i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 8 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.« |
| --- | --- |

b)

»Kvæg fra en restriktionszone II i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 8 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.«

| c) | »Kvæg fra en restriktionszone I eller II i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 9 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.« |
| --- | --- |

c)

»Kvæg fra en restriktionszone I eller II i overensstemmelse med de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV, der er fastsat i artikel 9 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.«

Den kompetente myndighed kan dog, i tilfælde af flytning af sendinger som omhandlet i nærværende artikels stk. 1 inden for samme medlemsstat, beslutte, at det ikke er nødvendigt at udstede et dyresundhedscertifikat, jf. artikel 143, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) 2016/429.

Artikel 14

Operatørers forpligtelser vedrørende dyresundhedscertifikater til brug ved flytning af sendinger af avlsmateriale hidrørende fra kvæg fra virksomheder beliggende i en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone

Operatører må kun flytte sendinger af avlsmateriale hidrørende fra kvæg fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone inden for samme medlemsstat eller til en anden medlemsstat i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 10, hvis de pågældende sendinger ledsages af et dyresundhedscertifikat som omhandlet i artikel 161, stk. 4, i forordning (EU) 2016/429, der indeholder mindst én af følgende attesteringer af, at kravene i nærværende forordning er overholdt:

| a) | »Avlsmateriale ... (sæd, æg og/eller embryoner — angiv som relevant) hidrørende fra kvæg holdt i restriktionszone I i overensstemmelse med særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV som fastsat i artikel 10 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.« |
| --- | --- |

a)

»Avlsmateriale ... (sæd, æg og/eller embryoner — angiv som relevant) hidrørende fra kvæg holdt i restriktionszone I i overensstemmelse med særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV som fastsat i artikel 10 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.«

| b) | »Avlsmateriale ... (sæd, æg og/eller embryoner — angiv som relevant) hidrørende fra kvæg holdt i restriktionszone II i overensstemmelse med særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV som fastsat i artikel 10 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.« |
| --- | --- |

b)

»Avlsmateriale ... (sæd, æg og/eller embryoner — angiv som relevant) hidrørende fra kvæg holdt i restriktionszone II i overensstemmelse med særlige foranstaltninger til bekæmpelse af infektion med LSDV som fastsat i artikel 10 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1070.«

Den kompetente myndighed kan dog, i tilfælde af flytning af sendinger som omhandlet i nærværende artikels stk. 1 inden for samme medlemsstat, beslutte, at det ikke er nødvendigt at udstede et dyresundhedscertifikat, jf. artikel 161, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) 2016/429.

Artikel 15

Operatørers forpligtelser vedrørende dyresundhedscertifikater til brug ved flytning af sendinger af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone

Operatører må kun flytte sendinger af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone inden for samme medlemsstat eller til en anden medlemsstat i de tilfælde, der er omfattet af artikel 12, hvis de pågældende sendinger ledsages af:

| a) | et handelsdokument som omhandlet i kapitel III i bilag VIII til forordning (EU) nr. 142/2011 og |
| --- | --- |

a)

et handelsdokument som omhandlet i kapitel III i bilag VIII til forordning (EU) nr. 142/2011 og

| b) | et dyresundhedscertifikat som omhandlet i artikel 22, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

et dyresundhedscertifikat som omhandlet i artikel 22, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Den kompetente myndighed kan dog, i tilfælde af flytning af sendinger som omhandlet i nærværende artikels stk. 1 inden for samme medlemsstat, beslutte, at det ikke er nødvendigt at udstede et dyresundhedscertifikat, jf. artikel 22, stk. 6, i delegeret forordning (EU) 2020/687.

AFDELING 3

Særlige betingelser for tilladelse til flytning af sendinger af kvæg holdt i en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone samt kanaliseringsprocedurer

Artikel 16

Supplerende almindelige betingelser vedrørende transportmidler, der anvendes til flytning af sendinger af kvæg og uforarbejdede animalske biprodukter fra en restriktionszone I eller II ud af den pågældende zone

Medlemsstatens kompetente myndighed må kun tillade flytning af sendinger af kvæg og uforarbejdede animalske biprodukter fra en restriktionszone I og II ud af den pågældende zone, hvis følgende betingelser er opfyldt for de transportmidler, der anvendes til flytningen af de pågældende sendinger:

| a) | Ved transport af kvæg skal transportmidlet:






  i) | opfylde kravene i artikel 24, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2020/687 og |
| --- | --- | --- |

a)

Ved transport af kvæg skal transportmidlet:

i)

opfylde kravene i artikel 24, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2020/687 og

| ii) | være rengjort og desinficeret i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/687 under medlemsstatens kompetente myndigheds kontrol eller tilsyn. |
| --- | --- |

ii)

være rengjort og desinficeret i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/687 under medlemsstatens kompetente myndigheds kontrol eller tilsyn.

| b) | Sendingen omfatter kun dyr eller uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind med samme sundhedsstatus. |
| --- | --- |

b)

Sendingen omfatter kun dyr eller uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind med samme sundhedsstatus.

Artikel 17

Forpligtelser for oprindelsesvirksomhedens kompetente myndighed vedrørende kanaliseringsprocedurer

1.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor oprindelsesvirksomheden ligger, etablerer en kanaliseringsprocedure under kontrol af medlemsstaternes kompetente myndigheder på oprindelses-, passage- og bestemmelsesstederne for flytning af sendinger af kvæg eller uforarbejdede animalske biprodukter, der er omfattet af undtagelserne i artikel 8, 9 og 12, når bestemmelsesstedet befinder sig i en anden medlemsstat (»kanaliseringsproceduren«).

2.   Den kompetente myndighed for oprindelsesvirksomheden sikrer, at:

| a) | ethvert transportmiddel, der anvendes til flytning af sendinger af kvæg eller uforarbejdede animalske biprodukter som omhandlet i stk. 1, er blevet individuelt registreret af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor oprindelsesvirksomheden ligger, med henblik på transport af enten kvæg eller uforarbejdede animalske biprodukter efter kanaliseringsproceduren og er:






  — | forseglet af embedsdyrlægen efter pålæsning til afsendelse. Kun en repræsentant for den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet må bryde forseglingen og udskifte den med en ny; hver pålæsning eller udskiftning af forseglinger skal indberettes til den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet, eller |
| --- | --- | --- |

a)

ethvert transportmiddel, der anvendes til flytning af sendinger af kvæg eller uforarbejdede animalske biprodukter som omhandlet i stk. 1, er blevet individuelt registreret af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor oprindelsesvirksomheden ligger, med henblik på transport af enten kvæg eller uforarbejdede animalske biprodukter efter kanaliseringsproceduren og er:

—

forseglet af embedsdyrlægen efter pålæsning til afsendelse. Kun en repræsentant for den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet må bryde forseglingen og udskifte den med en ny; hver pålæsning eller udskiftning af forseglinger skal indberettes til den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet, eller

| — | individuelt udstyret med et satellitnavigationssystem til bestemmelse, transmission og registrering af dets position i realtid |
| --- | --- |

—

individuelt udstyret med et satellitnavigationssystem til bestemmelse, transmission og registrering af dets position i realtid

| b) | transporten finder sted:






  i) | under en embedsdyrlæges tilsyn |
| --- | --- | --- |

b)

transporten finder sted:

i)

under en embedsdyrlæges tilsyn

| ii) | direkte, uden standsning, medmindre en hvileperiode, jf. kapitel V i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 (14), finder sted på en kontrolpost.
  Hvis der påregnes en hvileperiode på én dag eller mere på en kontrolpost under flytningen af sendingen gennem en restriktionszone II, beskyttes dyrene mod angreb fra vektorer |
| --- | --- |

ii)

direkte, uden standsning, medmindre en hvileperiode, jf. kapitel V i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 (14), finder sted på en kontrolpost.

Hvis der påregnes en hvileperiode på én dag eller mere på en kontrolpost under flytningen af sendingen gennem en restriktionszone II, beskyttes dyrene mod angreb fra vektorer

| iii) | ad den rute, der er godkendt af den kompetente myndighed på oprindelsesstedet. |
| --- | --- |

iii)

ad den rute, der er godkendt af den kompetente myndighed på oprindelsesstedet.

3.   Med henblik på kanalisering sikrer den kompetente myndighed for oprindelsesvirksomheden, inden den første afsendelse af en sending fra en restriktionszone I eller II, hvorfra der gennemføres en kanaliseringsprocedure, at de nødvendige aftaler er indgået med de relevante kompetente myndigheder på passage- og bestemmelsesstedet og operatørerne for at sikre:

| a) | at beredskabsplanen er godkendt |
| --- | --- |

a)

at beredskabsplanen er godkendt

| b) | at kommandovejen og fuldt samarbejde mellem tjenester og operatører er sikret i tilfælde af ulykker under transporten, større skader på transportmidlet eller svigagtige handlinger af enhver art |
| --- | --- |

b)

at kommandovejen og fuldt samarbejde mellem tjenester og operatører er sikret i tilfælde af ulykker under transporten, større skader på transportmidlet eller svigagtige handlinger af enhver art

| c) | at operatørerne omgående underretter den kompetente myndighed om enhver ulykke med eller større skader på transportmidlet. |
| --- | --- |

c)

at operatørerne omgående underretter den kompetente myndighed om enhver ulykke med eller større skader på transportmidlet.

Artikel 18

Forpligtelser for den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet vedrørende kanaliseringsprocedurer

Den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet skal, i overensstemmelse med en kanaliseringsprocedure:

| a) | bekræfte hver ankomst over for den kompetente myndighed på oprindelsesstedet |
| --- | --- |

a)

bekræfte hver ankomst over for den kompetente myndighed på oprindelsesstedet

| b) | sikre, at kvæget forbliver på bestemmelsesvirksomheden i som minimum hele den monitoreringsperiode for infektion med LSDV, der er fastsat i bilag II til delegeret forordning (EU) 2020/687, undtagen hvis bestemmelsesvirksomheden er et slagteri |
| --- | --- |

b)

sikre, at kvæget forbliver på bestemmelsesvirksomheden i som minimum hele den monitoreringsperiode for infektion med LSDV, der er fastsat i bilag II til delegeret forordning (EU) 2020/687, undtagen hvis bestemmelsesvirksomheden er et slagteri

| c) | sikre, at køretøjet og alt andet udstyr, der er blevet anvendt til transporten af kvæget eller de uforarbejdede animalske biprodukter, efter aflæsningen af kvæget eller de uforarbejdede animalske biprodukter rengøres, desinficeres og behandles overalt med godkendte insekticider, der er effektive mod kendte vektorer for infektion med LSDV, i et lukket område på bestemmelsesstedet under en embedsdyrlæges tilsyn. |
| --- | --- |

c)

sikre, at køretøjet og alt andet udstyr, der er blevet anvendt til transporten af kvæget eller de uforarbejdede animalske biprodukter, efter aflæsningen af kvæget eller de uforarbejdede animalske biprodukter rengøres, desinficeres og behandles overalt med godkendte insekticider, der er effektive mod kendte vektorer for infektion med LSDV, i et lukket område på bestemmelsesstedet under en embedsdyrlæges tilsyn.

Artikel 19

Forpligtelser for den medlemsstat, hvor oprindelsesstedet for sendingerne af kvæg, avlsmateriale eller uforarbejdede animalske biprodukter ligger, vedrørende oplysninger til Kommissionen og medlemsstaterne om undtagelser, der indrømmes på grundlag af risikovurderinger

Tillader den kompetente myndighed flytning af sendinger af kvæg eller avlsmateriale på grundlag af et tilfredsstillende resultat af en risikovurdering af foranstaltninger mod spredning af infektion med LSDV, jf. artikel 7, 8 eller 10, underretter den medlemsstat, hvor oprindelsesstedet ligger, omgående Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de dyresundhedsmæssige garantier og godkendelsen fra de kompetente myndigheder på det sted, hvor bestemmelsesvirksomheden ligger.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 20

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse indtil den 21. april 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  OIE — Listed diseases, infections and infestations in force in 2021. OIE - Terrestrial Animal Health Code, 28. udgave, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (https://www.oie.int/en/animal-health-in-the-world/oie-listed-diseases-2021/).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 af 15. november 2016 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater (EUT L 310 af 17.11.2016, s. 51).

5

(6)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

6

(7)  EFSA Journal 2020; 18(2):6010.

7

(8)  OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr (2019). OIE - Terrestrial Animal Health Code, 28. udgave, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/).

8

(9)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/686 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår godkendelse af avlsmaterialevirksomheder og krav til sporbarhed og dyresundhed i forbindelse med flytning inden for Unionen af avlsmateriale af visse opdrættede landdyr (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 1).

9

(10)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

12

(13)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/688 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår dyresundhedsmæssige krav vedrørende flytning inden for Unionen af landdyr og rugeæg (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 140).

13

(14)  Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF og forordning (EF) nr. 1255/97 (EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1).

14

---

BILAG I

RESTRIKTIONSZONE I OG II

(jf. artikel 3)

DEL I

Restriktionszone I

1.   Bulgarien:

Hele Bulgariens område

2.   Grækenland:

| A. | Følgende regioner i Grækenland:






  — | regionen Attika |
| --- | --- | --- |

A.

Følgende regioner i Grækenland:

—

regionen Attika

| — | regionen Centralgrækenland |
| --- | --- |

—

regionen Centralgrækenland

| — | regionen Centralmakedonien |
| --- | --- |

—

regionen Centralmakedonien

| — | regionen Kreta |
| --- | --- |

—

regionen Kreta

| — | regionen Østmakedonien og Thrakien |
| --- | --- |

—

regionen Østmakedonien og Thrakien

| — | regionen Epiros |
| --- | --- |

—

regionen Epiros

| — | regionen De Joniske Øer, undtagen den regionale enhed Kérkira (Korfu) |
| --- | --- |

—

regionen De Joniske Øer, undtagen den regionale enhed Kérkira (Korfu)

| — | regionen De Nordægæiske Øer, undtagen den regionale enhed Limnos |
| --- | --- |

—

regionen De Nordægæiske Øer, undtagen den regionale enhed Limnos

| — | regionen Peloponnes |
| --- | --- |

—

regionen Peloponnes

| — | regionen De Sydægæiske Øer |
| --- | --- |

—

regionen De Sydægæiske Øer

| — | regionen Thessalien |
| --- | --- |

—

regionen Thessalien

| — | regionen Vestgrækenland |
| --- | --- |

—

regionen Vestgrækenland

| — | regionen Vestmakedonien |
| --- | --- |

—

regionen Vestmakedonien

| B. | Følgende regionale enheder i Grækenland:






  — | den regionale enhed Limnos |
| --- | --- | --- |

B.

Følgende regionale enheder i Grækenland:

—

den regionale enhed Limnos

| — | den regionale enhed Kerkyra |
| --- | --- |

—

den regionale enhed Kerkyra

DEL II

Restriktionszone II

Intet

---

BILAG II

REGLER FOR VACCINATIONSPLANER VEDRØRENDE INFEKTION MED LUMPY SKIN DISEASE-VIRUS

(jf. artikel 3)

DEL I

Oplysninger, der skal være indeholdt i vaccinationsplanen, jf. artikel 3

En medlemsstat, der vaccinerer mod infektion med LSDV, skal foretage vaccinationen i overensstemmelse med en vaccinationsplan, der indeholder som minimum følgende oplysninger:

| a) | en beskrivelse og resultaterne af den vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med kriterierne i artikel 46, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429, herunder den epidemiologiske situation og andre relevante oplysninger, der er lagt til grund for vurderingen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse og resultaterne af den vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med kriterierne i artikel 46, stk. 2, i forordning (EU) 2016/429, herunder den epidemiologiske situation og andre relevante oplysninger, der er lagt til grund for vurderingen

| b) | de vigtigste målsætninger og mål for den valgte vaccinationsstrategi og vaccinationsplanen |
| --- | --- |

b)

de vigtigste målsætninger og mål for den valgte vaccinationsstrategi og vaccinationsplanen

| c) | en detaljeret geografisk beskrivelse af det vaccinationsområde, hvor der skal vaccineres, og beliggenheden af de virksomheder, der holder kvæg, som skal vaccineres, herunder kort |
| --- | --- |

c)

en detaljeret geografisk beskrivelse af det vaccinationsområde, hvor der skal vaccineres, og beliggenheden af de virksomheder, der holder kvæg, som skal vaccineres, herunder kort

| d) | angivelse af, hvilken myndighed der er ansvarlig for at indgive vaccinen til kvæget |
| --- | --- |

d)

angivelse af, hvilken myndighed der er ansvarlig for at indgive vaccinen til kvæget

| e) | systemet til overvågning af indgivelsen af vaccinen |
| --- | --- |

e)

systemet til overvågning af indgivelsen af vaccinen

| f) | antallet af virksomheder, der holder kvæg, i restriktionszonen og antallet af virksomheder, hvor der skal vaccineres, hvis det ikke er det samme |
| --- | --- |

f)

antallet af virksomheder, der holder kvæg, i restriktionszonen og antallet af virksomheder, hvor der skal vaccineres, hvis det ikke er det samme

| g) | det anslåede antal kreaturer, der skal vaccineres, samt deres kategorier og alder |
| --- | --- |

g)

det anslåede antal kreaturer, der skal vaccineres, samt deres kategorier og alder

| h) | vaccinationens forventede varighed (fra vaccinationens start til afslutningen af den overvågning, der foretages efter vaccinationen) |
| --- | --- |

h)

vaccinationens forventede varighed (fra vaccinationens start til afslutningen af den overvågning, der foretages efter vaccinationen)

| i) | sammenfatning af vaccinens egenskaber, herunder produktets navn, fabrikantens navn og administrationsveje |
| --- | --- |

i)

sammenfatning af vaccinens egenskaber, herunder produktets navn, fabrikantens navn og administrationsveje

| j) | angivelse af, om vaccinen anvendes i henhold til artikel 110, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (1) |
| --- | --- |

j)

angivelse af, om vaccinen anvendes i henhold til artikel 110, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (1)

| k) | metoderne til vurdering af vaccinationens effektivitet |
| --- | --- |

k)

metoderne til vurdering af vaccinationens effektivitet

| l) | de hygiejne- og biosikringsregler, der skal anvendes |
| --- | --- |

l)

de hygiejne- og biosikringsregler, der skal anvendes

| m) | vaccinationsregistreringssystemet |
| --- | --- |

m)

vaccinationsregistreringssystemet

| n) | andre aspekter af relevans for den specifikke situation. |
| --- | --- |

n)

andre aspekter af relevans for den specifikke situation.

DEL II

Minimumskrav til vaccinationsplaner vedrørende infektion med LSDV, jf. artikel 3

Vaccinationsplanerne mod infektion med LSDV skal være i overensstemmelse med følgende tekniske krav:

| a) | vaccination af alt kvæg, uanset køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status, i de restriktionszoner (I og II), hvor der skal vaccineres |
| --- | --- |

a)

vaccination af alt kvæg, uanset køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status, i de restriktionszoner (I og II), hvor der skal vaccineres

| b) | vaccination af afkom af vaccineret kvæg, der er over fire måneder gammelt, i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af den anvendte vaccine |
| --- | --- |

b)

vaccination af afkom af vaccineret kvæg, der er over fire måneder gammelt, i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af den anvendte vaccine

| c) | revaccination af alt kvæg i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger |
| --- | --- |

c)

revaccination af alt kvæg i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

| d) | indlæsning, foretaget af den kompetente myndighed, af nærmere oplysninger om hvert stykke vaccineret kvæg i den særlige onlinedatabase, der er forbundet med den centrale database, som er oprettet i overensstemmelse med artikel 42 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2035 (2) |
| --- | --- |

d)

indlæsning, foretaget af den kompetente myndighed, af nærmere oplysninger om hvert stykke vaccineret kvæg i den særlige onlinedatabase, der er forbundet med den centrale database, som er oprettet i overensstemmelse med artikel 42 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2035 (2)

| e) | oprettelse af et udvidet overvågningsområde på mindst 20 km rundt om de restriktionszoner (I og II), hvor der vaccineres, i hvilket der foretages intensiv overvågning, og hvor flytning af kvæg sker under den kompetente myndigheds kontrol |
| --- | --- |

e)

oprettelse af et udvidet overvågningsområde på mindst 20 km rundt om de restriktionszoner (I og II), hvor der vaccineres, i hvilket der foretages intensiv overvågning, og hvor flytning af kvæg sker under den kompetente myndigheds kontrol

| f) | en vaccinationsdækning på mindst 95 % af besætningerne, idet mindst 75 % af kvægbestanden skal være repræsenteret. |
| --- | --- |

f)

en vaccinationsdækning på mindst 95 % af besætningerne, idet mindst 75 % af kvægbestanden skal være repræsenteret.

DEL III

Foreløbige oplysninger, som skal forelægges for Kommissionen og de øvrige medlemsstater, inden vaccinationen påbegyndes, jf. artikel 3, stk. 3

Medlemsstater, der vaccinerer mod lumpy skin disease, forelægger følgende oplysninger for Kommissionen og de øvrige medlemsstater, inden vaccinationen påbegyndes:

| a) | en kort begrundelse for, hvorfor vaccinationen er påbegyndt |
| --- | --- |

a)

en kort begrundelse for, hvorfor vaccinationen er påbegyndt

| b) | kvægarter, der skal vaccineres |
| --- | --- |

b)

kvægarter, der skal vaccineres

| c) | det anslåede antal kreaturer, der skal vaccineres |
| --- | --- |

c)

det anslåede antal kreaturer, der skal vaccineres

| d) | vaccinationsindsatsens anslåede varighed |
| --- | --- |

d)

vaccinationsindsatsens anslåede varighed

| e) | typen af og handelsnavnet på den anvendte vaccine, med angivelse af, om vaccinen skal anvendes i henhold til artikel 110, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/6 |
| --- | --- |

e)

typen af og handelsnavnet på den anvendte vaccine, med angivelse af, om vaccinen skal anvendes i henhold til artikel 110, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2019/6

| f) | en beskrivelse af det anslåede vaccinationsområde. |
| --- | --- |

f)

en beskrivelse af det anslåede vaccinationsområde.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/2035 af 28. juni 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler for virksomheder, der holder landdyr, og rugerier samt sporbarhed for visse opdrættede landdyr og rugeæg (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 115).

---

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/1071

af 29. juni 2021

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 vedrørende ordningen, hvorefter udførslen af visse varer gøres betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/479 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for udførsel (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 30. januar 2021 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2021/111 (2) om at gøre udførslen af covid-19-vacciner samt virksomme stoffer, herunder moder- og arbejdscellebanker, der anvendes til fremstilling af disse vacciner, betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/479 i en periode på seks uger. Kommissionen vedtog herefter den 12. marts 2021 gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 (3) om at gøre udførslen af de samme varer betinget af en udførselstilladelse indtil den 30. juni 2021 i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 2015/479. |
| --- | --- |

(1)

Den 30. januar 2021 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2021/111 (2) om at gøre udførslen af covid-19-vacciner samt virksomme stoffer, herunder moder- og arbejdscellebanker, der anvendes til fremstilling af disse vacciner, betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/479 i en periode på seks uger. Kommissionen vedtog herefter den 12. marts 2021 gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 (3) om at gøre udførslen af de samme varer betinget af en udførselstilladelse indtil den 30. juni 2021 i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 2015/479.

| (2) | Den 24. marts 2021 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 (4), der som et yderligere element, når det overvejes at udstede en udførselstilladelse, indførte behovet for at vurdere, om en sådan tilladelse udgør en trussel mod forsyningssikkerheden i Unionen for de varer, der er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) 2021/442. Ved samme gennemførelsesforordning traf Kommissionen afgørelse om midlertidig suspension af visse bestemmelseslandes fritagelse fra anvendelsesområdet for gennemførelsesforordning (EU) 2021/442. |
| --- | --- |

(2)

Den 24. marts 2021 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 (4), der som et yderligere element, når det overvejes at udstede en udførselstilladelse, indførte behovet for at vurdere, om en sådan tilladelse udgør en trussel mod forsyningssikkerheden i Unionen for de varer, der er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) 2021/442. Ved samme gennemførelsesforordning traf Kommissionen afgørelse om midlertidig suspension af visse bestemmelseslandes fritagelse fra anvendelsesområdet for gennemførelsesforordning (EU) 2021/442.

| (3) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 blev vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/479 og fandt anvendelse i en periode på seks uger. De foranstaltninger, der blev indført ved nævnte gennemførelsesforordning, blev efterfølgende forlænget til den 30. juni 2021 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/734 (5). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 blev vedtaget i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2015/479 og fandt anvendelse i en periode på seks uger. De foranstaltninger, der blev indført ved nævnte gennemførelsesforordning, blev efterfølgende forlænget til den 30. juni 2021 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/734 (5).

| (4) | Vaccineproduktionskapaciteten i Unionen er i mellemtiden blevet øget, hvilket har ført til en stigning i leverancerne af covid-19-vaccinedoser i Unionen. Dette har sat mere skub i vaccinationskampagnen i Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Vaccineproduktionskapaciteten i Unionen er i mellemtiden blevet øget, hvilket har ført til en stigning i leverancerne af covid-19-vaccinedoser i Unionen. Dette har sat mere skub i vaccinationskampagnen i Unionen.

| (5) | Vaccinationskampagnen er imidlertid stadig i gang, og der hersker fortsat usikkerhed, navnlig med hensyn til fremkomsten af nye varianter af covid-19-virusset. Der er derfor fortsat behov for gennemsigtighed i eksportleverancerne og Unionens forsyninger. |
| --- | --- |

(5)

Vaccinationskampagnen er imidlertid stadig i gang, og der hersker fortsat usikkerhed, navnlig med hensyn til fremkomsten af nye varianter af covid-19-virusset. Der er derfor fortsat behov for gennemsigtighed i eksportleverancerne og Unionens forsyninger.

| (6) | Der er også stadig risiko for, at udførslen vil true enten gennemførelsen af forhåndsindkøbsaftalerne mellem Unionen og vaccineproducenterne eller forsyningssikkerheden i Unionen for så vidt angår covid-19-vacciner og deres virksomme stoffer. |
| --- | --- |

(6)

Der er også stadig risiko for, at udførslen vil true enten gennemførelsen af forhåndsindkøbsaftalerne mellem Unionen og vaccineproducenterne eller forsyningssikkerheden i Unionen for så vidt angår covid-19-vacciner og deres virksomme stoffer.

| (7) | De foranstaltninger, der blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/521, bør derfor fortsat finde anvendelse indtil den 30. september 2021. De nævnte gennemførelsesforordninger bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

De foranstaltninger, der blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 og gennemførelsesforordning (EU) 2021/521, bør derfor fortsat finde anvendelse indtil den 30. september 2021. De nævnte gennemførelsesforordninger bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2015/479 — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2015/479 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 4, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 affattes således:

»Den anvendes indtil den 30. september 2021.«

Artikel 2

Artikel 3, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 affattes således:

»Den anvendes indtil den 30. september 2021.«

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 83 af 27.3.2015, s. 34.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/111 af 29. januar 2021 om at gøre udførslen af visse varer betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse (EUT L 31 I af 30.1.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/442 af 11. marts 2021 om at gøre udførslen af visse varer betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse (EUT L 85 af 12.3.2021, s. 190).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 af 24. marts 2021 om særlige regler for ordningen, hvorefter udførslen af visse varer gøres betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 52).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/734 af 5. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/521 om særlige regler for ordningen, hvorefter udførslen af visse varer gøres betinget af fremlæggelse af en udførselstilladelse (EUT L 158 af 6.5.2021, s. 13).

5

---

AFGØRELSER

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/30

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/1072

af 28. juni 2021

om en midlertidig fravigelse af afgørelse 2013/471/EU om ydelse af dagpenge og om godtgørelse af rejseudgifter til medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og deres suppleanter i lyset af rejsevanskeligheder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 301, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Siden udbruddet af pandemien med covid-19 har de ekstraordinære forebyggelses- og inddæmningsforanstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, f.eks. karantæne, gennemførelse af politikker for fjernarbejde samt bevægelses- og rejserestriktioner eller -forbud, gjort det umuligt eller meget vanskeligt for medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (»EØSU«) og deres suppleanter (under ét benævnt »de dagpengeberettigede«) at rejse med henblik på fysisk deltagelse i møder. |
| --- | --- |

(1)

Siden udbruddet af pandemien med covid-19 har de ekstraordinære forebyggelses- og inddæmningsforanstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, f.eks. karantæne, gennemførelse af politikker for fjernarbejde samt bevægelses- og rejserestriktioner eller -forbud, gjort det umuligt eller meget vanskeligt for medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (»EØSU«) og deres suppleanter (under ét benævnt »de dagpengeberettigede«) at rejse med henblik på fysisk deltagelse i møder.

| (2) | I lyset af disse exceptionelle omstændigheder og for at sikre, at EØSU's aktiviteter kan finde sted på alle tidspunkter på en hensigtsmæssig og stabil måde med henblik på at sikre institutionel kontinuitet, er det nødvendigt midlertidigt at fravige artikel 2, 3 og 4 i Rådets afgørelse 2013/471/EU (1) for så vidt angår udbetaling af dagpenge til og godtgørelse af rejseudgifter for de dagpengeberettigede. Denne fravigelse bør kun gælde i perioden med fortsatte rejsevanskeligheder eller sundhedsmæssige restriktioner i forbindelse med fysiske møder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

I lyset af disse exceptionelle omstændigheder og for at sikre, at EØSU's aktiviteter kan finde sted på alle tidspunkter på en hensigtsmæssig og stabil måde med henblik på at sikre institutionel kontinuitet, er det nødvendigt midlertidigt at fravige artikel 2, 3 og 4 i Rådets afgørelse 2013/471/EU (1) for så vidt angår udbetaling af dagpenge til og godtgørelse af rejseudgifter for de dagpengeberettigede. Denne fravigelse bør kun gælde i perioden med fortsatte rejsevanskeligheder eller sundhedsmæssige restriktioner i forbindelse med fysiske møder forårsaget af pandemien med covid-19 i Unionen.

| (3) | De faktiske administrative udgifter, som afholdes af en dagpengeberettiget, der fjerndeltager i et møde via elektroniske midler, er lavere end den dagpengesats, der i øjeblikket gælder for deltagelse i fysiske møder, mens den tid, som den dagpengeberettigede bruger, forbliver den samme. Det er derfor hensigtsmæssigt, at de dagpenge, der udbetales til de dagpengeberettigede, som fjerndeltager i møder via elektroniske midler, tilpasses i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

De faktiske administrative udgifter, som afholdes af en dagpengeberettiget, der fjerndeltager i et møde via elektroniske midler, er lavere end den dagpengesats, der i øjeblikket gælder for deltagelse i fysiske møder, mens den tid, som den dagpengeberettigede bruger, forbliver den samme. Det er derfor hensigtsmæssigt, at de dagpenge, der udbetales til de dagpengeberettigede, som fjerndeltager i møder via elektroniske midler, tilpasses i overensstemmelse hermed.

| (4) | Hvis det er relevant, bør EØSU fastsætte nærmere regler for ydelse af dagpenge i forbindelse med fjerndeltagelse. Disse regler bør navnlig identificere de tilfælde, hvor rejsevanskeligheder i forbindelse med covid-19 eller relaterede restriktive foranstaltninger bringer muligheden for at tilrettelægge fysiske møder eller fysisk at deltage i møder i fare. |
| --- | --- |

(4)

Hvis det er relevant, bør EØSU fastsætte nærmere regler for ydelse af dagpenge i forbindelse med fjerndeltagelse. Disse regler bør navnlig identificere de tilfælde, hvor rejsevanskeligheder i forbindelse med covid-19 eller relaterede restriktive foranstaltninger bringer muligheden for at tilrettelægge fysiske møder eller fysisk at deltage i møder i fare.

| (5) | EØSU bør regelmæssigt forelægge Rådet rapport om anvendelsen af denne afgørelse for at give Rådet mulighed for at vurdere dens virkninger, og om de betingelser, der berettiger fravigelsen, fortsat er til stede. Rådet bør på grundlag af disse rapporter overveje at vedtage passende foranstaltninger, navnlig inden for rammerne af en fremtidig omfattende revision af afgørelse 2013/471/EU, der skal gennemføres inden udløbet af EØSU's nuværende mandatperiode — |
| --- | --- |

(5)

EØSU bør regelmæssigt forelægge Rådet rapport om anvendelsen af denne afgørelse for at give Rådet mulighed for at vurdere dens virkninger, og om de betingelser, der berettiger fravigelsen, fortsat er til stede. Rådet bør på grundlag af disse rapporter overveje at vedtage passende foranstaltninger, navnlig inden for rammerne af en fremtidig omfattende revision af afgørelse 2013/471/EU, der skal gennemføres inden udløbet af EØSU's nuværende mandatperiode —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uanset artikel 2, 3 og 4 i afgørelse 2013/471/EU har de dagpengeberettigede, der fjerndeltager i et møde via elektroniske midler, i tilfælde, hvor covid-19-relaterede restriktive foranstaltninger bringer muligheden for at tilrettelægge fysiske møder eller fysisk at deltage i møder i fare, kun ret til et dagpengebeløb, der fastsættes til 145 EUR.

Artikel 2

EØSU vedtager nærmere bestemmelser til gennemførelse af artikel 1 senest den 2. september 2021.

Artikel 3

EØSU forelægger senest den 2. januar 2022 og hver sjette måned derefter Rådet en evalueringsrapport om anvendelsen af denne afgørelse og navnlig dens budgetvirkninger samt om den fortsatte tilstedeværelse af rejsevanskeligheder i forbindelse med covid-19 eller relaterede restriktive foranstaltninger, der bringer muligheden for at tilrettelægge fysiske møder eller fysisk at deltage i møder i fare.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 28. juni 2021.

På Rådets vegne

M. do C. ANTUNES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/471/EU af 23. september 2013 om ydelse af dagpenge og om godtgørelse af rejseudgifter til medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og deres suppleanter (EUT L 253 af 25.9.2013, s. 22).

1

---

| 30.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 230/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 230/32

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1073

af 28. juni 2021

om fastsættelse af tekniske specifikationer og regler for gennemførelsen af tillidsrammen for EU's digitale covidcertifikat som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien (1), særlig artikel 9, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EU) 2021/953 fastsættes EU's digitale covidcertifikat, der skal tjene som dokumentation for, at en person har modtaget en covid-19-vaccine, har et negativt testresultat eller er kommet sig over sygdommen. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EU) 2021/953 fastsættes EU's digitale covidcertifikat, der skal tjene som dokumentation for, at en person har modtaget en covid-19-vaccine, har et negativt testresultat eller er kommet sig over sygdommen.

| (2) | For at EU's digitale covidcertifikat kan blive operationelt i hele Unionen, er det nødvendigt at fastsætte tekniske specifikationer og regler for udfyldelse, sikker udstedelse og kontrol af de digitale covidcertifikater samt sikre beskyttelsen af personoplysninger, fastsætte den fælles struktur for den unikke certifikatidentifikator og udstede en gyldig, sikker og interoperabel stregkode. Denne tillidsramme fastsætter også præmisserne for at forsøge at sikre interoperabilitet med internationale standarder og teknologiske systemer og kan som sådan udgøre en model for samarbejde på globalt niveau. |
| --- | --- |

(2)

For at EU's digitale covidcertifikat kan blive operationelt i hele Unionen, er det nødvendigt at fastsætte tekniske specifikationer og regler for udfyldelse, sikker udstedelse og kontrol af de digitale covidcertifikater samt sikre beskyttelsen af personoplysninger, fastsætte den fælles struktur for den unikke certifikatidentifikator og udstede en gyldig, sikker og interoperabel stregkode. Denne tillidsramme fastsætter også præmisserne for at forsøge at sikre interoperabilitet med internationale standarder og teknologiske systemer og kan som sådan udgøre en model for samarbejde på globalt niveau.

| (3) | Evnen til at læse og fortolke EU's digitale covidcertifikat kræver en fælles datastruktur og aftale om den tilsigtede mening med hvert datafelt i nyttedataene og dets mulige værdier. For at fremme en sådan interoperabilitet er det nødvendigt at definere en fælles koordineret datastruktur for rammen for EU's digitale covidcertifikat. Retningslinjerne for denne ramme er blevet udviklet af det e-sundhedsnetværk, der er etableret på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (2). Disse retningslinjer bør tages i betragtning, når der fastsættes tekniske specifikationer for formatet og tillidsforvaltningen vedrørende EU's digitale covidcertifikat. Der bør fastsættes en datastruktur og kodningsmekanismer såvel som en transportkodningsmekanisme i et maskinlæsbart, optisk format (QR), som kan vises på mobile enheders skærme eller udskrives på et stykke papir. |
| --- | --- |

(3)

Evnen til at læse og fortolke EU's digitale covidcertifikat kræver en fælles datastruktur og aftale om den tilsigtede mening med hvert datafelt i nyttedataene og dets mulige værdier. For at fremme en sådan interoperabilitet er det nødvendigt at definere en fælles koordineret datastruktur for rammen for EU's digitale covidcertifikat. Retningslinjerne for denne ramme er blevet udviklet af det e-sundhedsnetværk, der er etableret på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (2). Disse retningslinjer bør tages i betragtning, når der fastsættes tekniske specifikationer for formatet og tillidsforvaltningen vedrørende EU's digitale covidcertifikat. Der bør fastsættes en datastruktur og kodningsmekanismer såvel som en transportkodningsmekanisme i et maskinlæsbart, optisk format (QR), som kan vises på mobile enheders skærme eller udskrives på et stykke papir.

| (4) | Ud over de tekniske specifikationer for EU's digitale covidcertifikats format og tillidsforvaltningen heraf bør der fastsættes generelle regler for udfyldelse af certifikaterne, der kan bruges til kodede værdier i indholdet af EU's digitale covidcertifikat. De værdier, der skal bruges til gennemførelse af disse regler, bør ajourføres regelmæssigt og offentliggøres af Kommissionen, idet der trækkes på det relevante arbejde i e-sundhedsnetværket. |
| --- | --- |

(4)

Ud over de tekniske specifikationer for EU's digitale covidcertifikats format og tillidsforvaltningen heraf bør der fastsættes generelle regler for udfyldelse af certifikaterne, der kan bruges til kodede værdier i indholdet af EU's digitale covidcertifikat. De værdier, der skal bruges til gennemførelse af disse regler, bør ajourføres regelmæssigt og offentliggøres af Kommissionen, idet der trækkes på det relevante arbejde i e-sundhedsnetværket.

| (5) | Ifølge forordning (EU) 2021/953 bør ægte certifikater, der udgør EU's digitale covidcertifikat, være individuelt identificerbare ved hjælp af en unik certifikatidentifikator, idet der tages hensyn til, at indehavere kan få udstedt mere end ét certifikat i den tid, forordning (EU) 2021/953 er i kraft. Den unikke certifikatidentifikator skal bestå af en alfanumerisk streng, og medlemsstaterne bør sikre, at den ikke indeholder data, der knytter den til andre dokumenter eller identifikatorer såsom pas- eller identitetskortnumre for at forhindre identifikation af indehaveren. For at sikre, at certifikatidentifikatoren er unik, bør der fastsættes tekniske specifikationer og regler for den fælles struktur herfor. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge forordning (EU) 2021/953 bør ægte certifikater, der udgør EU's digitale covidcertifikat, være individuelt identificerbare ved hjælp af en unik certifikatidentifikator, idet der tages hensyn til, at indehavere kan få udstedt mere end ét certifikat i den tid, forordning (EU) 2021/953 er i kraft. Den unikke certifikatidentifikator skal bestå af en alfanumerisk streng, og medlemsstaterne bør sikre, at den ikke indeholder data, der knytter den til andre dokumenter eller identifikatorer såsom pas- eller identitetskortnumre for at forhindre identifikation af indehaveren. For at sikre, at certifikatidentifikatoren er unik, bør der fastsættes tekniske specifikationer og regler for den fælles struktur herfor.

| (6) | Sikkerheden, ægtheden, gyldigheden og integriteten af de certifikater, der udgør EU's digitale covidcertifikat, og deres overholdelse af Unionens databeskyttelsesret er afgørende for deres accept i alle medlemsstater. Disse målsætninger nås ved den tillidsramme, som fastsætter reglerne og infrastrukturen for den pålidelige og sikre udstedelse og verifikation af EU's digitale covidcertifikater. Tillidsrammen bør bl.a. baseres på en offentlig nøgleinfrastruktur med en tillidskæde fra medlemsstaternes sundhedsmyndigheder eller andre betroede myndigheder til de enkelte enheder, der udsteder EU's digitale covidcertifikater. Kommissionen har — med henblik på at sikre et EU-dækkende interoperabilitetssystem — derfor etableret et centralt system, portalen for EU's digitale covidcertifikat (»portalen«), der lagrer offentlige nøgler, som bruges til verifikation. Når certifikatets QR-kode scannes, verificeres den digitale signatur ved hjælp af den relevante offentlige nøgle, der tidligere er lagret i denne centrale portal. Digitale signaturer kan bruges til at sikre dataintegritet og -autenticitet. Offentlige nøgleinfrastrukturer skaber tillid ved at knytte offentlige nøgler til certifikatudstedere. I portalen anvendes flere forskellige offentlige nøglecertifikater til verifikation af ægtheden. For at sørge for sikker dataudveksling for det offentlige nøglemateriale mellem medlemsstaterne og muliggøre bred interoperabilitet er det nødvendigt at fastsætte, hvilke offentlige nøglecertifikater der må bruges, og hvordan de genereres. |
| --- | --- |

(6)

Sikkerheden, ægtheden, gyldigheden og integriteten af de certifikater, der udgør EU's digitale covidcertifikat, og deres overholdelse af Unionens databeskyttelsesret er afgørende for deres accept i alle medlemsstater. Disse målsætninger nås ved den tillidsramme, som fastsætter reglerne og infrastrukturen for den pålidelige og sikre udstedelse og verifikation af EU's digitale covidcertifikater. Tillidsrammen bør bl.a. baseres på en offentlig nøgleinfrastruktur med en tillidskæde fra medlemsstaternes sundhedsmyndigheder eller andre betroede myndigheder til de enkelte enheder, der udsteder EU's digitale covidcertifikater. Kommissionen har — med henblik på at sikre et EU-dækkende interoperabilitetssystem — derfor etableret et centralt system, portalen for EU's digitale covidcertifikat (»portalen«), der lagrer offentlige nøgler, som bruges til verifikation. Når certifikatets QR-kode scannes, verificeres den digitale signatur ved hjælp af den relevante offentlige nøgle, der tidligere er lagret i denne centrale portal. Digitale signaturer kan bruges til at sikre dataintegritet og -autenticitet. Offentlige nøgleinfrastrukturer skaber tillid ved at knytte offentlige nøgler til certifikatudstedere. I portalen anvendes flere forskellige offentlige nøglecertifikater til verifikation af ægtheden. For at sørge for sikker dataudveksling for det offentlige nøglemateriale mellem medlemsstaterne og muliggøre bred interoperabilitet er det nødvendigt at fastsætte, hvilke offentlige nøglecertifikater der må bruges, og hvordan de genereres.

| (7) | Nærværende afgørelse gør det muligt at gøre kravene i forordning (EU) 2021/953 operationelle på en måde, der minimerer behandlingen af personoplysninger til det, der er nødvendigt for at gøre EU's digitale covidcertifikat operationelt, og bidrager til en gennemførelse, hvor det sidste kontrolled respekterer en skræddersyet databeskyttelse. |
| --- | --- |

(7)

Nærværende afgørelse gør det muligt at gøre kravene i forordning (EU) 2021/953 operationelle på en måde, der minimerer behandlingen af personoplysninger til det, der er nødvendigt for at gøre EU's digitale covidcertifikat operationelt, og bidrager til en gennemførelse, hvor det sidste kontrolled respekterer en skræddersyet databeskyttelse.

| (8) | I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953 betragtes myndigheder eller de andre udpegede organer med ansvar for udstedelsen af certifikater som værende dataansvarlige, jf. definitionen i artikel 4, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (3), idet de i forbindelse med udstedelsesprocessen behandler personoplysninger. Afhængig af, hvordan medlemsstaterne organiserer udstedelsesprocessen, kan der være en eller flere myndigheder eller udpegede organer, f.eks. regionale sundhedstjenester. I overensstemmelse med nærhedsprincippet er dette op til medlemsstaterne. Medlemsstaterne er derfor dem, der bedst kan sikre, at ansvaret, i tilfælde hvor der er flere forskellige myndigheder eller andre udpegede organer, er klart fordelt, uafhængigt af om de er særskilte eller fælles dataansvarlige (heriblandt regionale sundhedstjenester, der etablerer en fælles patientportal til udstedelse af certifikater). Hvad angår den verifikation af certifikater, de kompetente myndigheder i bestemmelses- eller transitmedlemsstaten eller operatører af grænseoverskridende passagertransport foretager i henhold til national lovgivning for at gennemføre visse offentlige sundhedsforanstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien, skal disse kontrollører opfylde deres forpligtelser under databeskyttelsesreglerne. |
| --- | --- |

(8)

I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/953 betragtes myndigheder eller de andre udpegede organer med ansvar for udstedelsen af certifikater som værende dataansvarlige, jf. definitionen i artikel 4, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (3), idet de i forbindelse med udstedelsesprocessen behandler personoplysninger. Afhængig af, hvordan medlemsstaterne organiserer udstedelsesprocessen, kan der være en eller flere myndigheder eller udpegede organer, f.eks. regionale sundhedstjenester. I overensstemmelse med nærhedsprincippet er dette op til medlemsstaterne. Medlemsstaterne er derfor dem, der bedst kan sikre, at ansvaret, i tilfælde hvor der er flere forskellige myndigheder eller andre udpegede organer, er klart fordelt, uafhængigt af om de er særskilte eller fælles dataansvarlige (heriblandt regionale sundhedstjenester, der etablerer en fælles patientportal til udstedelse af certifikater). Hvad angår den verifikation af certifikater, de kompetente myndigheder i bestemmelses- eller transitmedlemsstaten eller operatører af grænseoverskridende passagertransport foretager i henhold til national lovgivning for at gennemføre visse offentlige sundhedsforanstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien, skal disse kontrollører opfylde deres forpligtelser under databeskyttelsesreglerne.

| (9) | Ingen behandling af personoplysninger finder sted via portalen for EU's digitale covidcertifikat, idet portalen kun indeholder de signerende myndigheders offentlige nøgler. Disse nøgler vedrører de signerende myndigheder og tillader hverken direkte eller indirekte reidentifikation af en fysisk person, som et certifikat er udstedt til. I sin rolle som forvalter af portalen bør det derfor ikke være Kommissionens rolle at kontrollere eller behandle personoplysninger. |
| --- | --- |

(9)

Ingen behandling af personoplysninger finder sted via portalen for EU's digitale covidcertifikat, idet portalen kun indeholder de signerende myndigheders offentlige nøgler. Disse nøgler vedrører de signerende myndigheder og tillader hverken direkte eller indirekte reidentifikation af en fysisk person, som et certifikat er udstedt til. I sin rolle som forvalter af portalen bør det derfor ikke være Kommissionens rolle at kontrollere eller behandle personoplysninger.

| (10) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (4) og afgav udtalelse den 22. juni 2021. |
| --- | --- |

(10)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (4) og afgav udtalelse den 22. juni 2021.

| (11) | Eftersom de tekniske specifikationer og regler er nødvendige for at kunne anvende forordning (EU) 2021/953 fra den 1. juli 2021, er den øjeblikkelige anvendelse af nærværende afgørelse begrundet. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom de tekniske specifikationer og regler er nødvendige for at kunne anvende forordning (EU) 2021/953 fra den 1. juli 2021, er den øjeblikkelige anvendelse af nærværende afgørelse begrundet.

| (12) | Set i lyset af behovet for hurtig gennemførelse af EU's digitale covidcertifikat bør denne afgørelse derfor træde i kraft dagen efter dens offentliggørelse — |
| --- | --- |

(12)

Set i lyset af behovet for hurtig gennemførelse af EU's digitale covidcertifikat bør denne afgørelse derfor træde i kraft dagen efter dens offentliggørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De tekniske specifikationer for EU's digitale covidcertifikat fastsætter den generiske datastruktur, kodningsmekanismerne og transportkodningsmekanismen i et maskinlæsbart, optisk format er fastsat i bilag I.

Artikel 2

Reglerne for udfyldelse af certifikaterne som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2021/953 er fastsat i bilag II til nærværende afgørelse.

Artikel 3

Kravene til den fælles struktur for den unikke certifikatidentifikator er fastsat i bilag III.

Artikel 4

Forvaltningsreglerne for offentlige nøglecertifikater i forbindelse med portalen for EU's digitale covidcertifikat, som støtter tillidsrammens interoperabilitetsaspekter, er fastsat i bilag IV.

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 211 af 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

4

---

BILAG I

FORMAT OG TILLIDSFORVALTNING

Generisk datastruktur, kodningsmekanismer og transportkodningsmekanisme i et maskinlæsbart, optisk format (»QR«)

1.   Indledning

De tekniske specifikationer, der er fastsat i dette bilag, omfatter en generisk datastruktur og kodningsmekanismer for EU's digitale covidcertifikat (»DCC«). De fastsætter ligeledes en transportkodningsmekanisme i et maskinlæsbart, optisk format (»QR«), som kan vises på mobile enheders skærme eller udskrives. De i disse specifikationer fastsatte containerformater for de elektroniske sundhedscertifikater er generiske, men bruges i denne sammenhæng til at opbevare DCC'et.

2.   Terminologi

I dette bilag forstås der ved »udstedere« organisationer, der anvender disse specifikationer ved udstedelse af sundhedscertifikater, og ved »kontrollører« organisationer, der accepterer disse certifikater som dokumentation for helbredstilstand. Ved »deltagere« forstås udstedere og kontrollører. Visse aspekter af dette bilag skal koordineres mellem deltagerne, såsom forvaltningen af et navneområde og distributionen af krypteringsnøgler. Det antages, at en part, som i det følgende benævnes »sekretariatet«, varetager disse opgaver.

3.   Containerformat for det elektroniske sundhedscertifikat

Containerformatet for det elektroniske sundhedscertifikat (Electronic Health Certificate Container Format (»HCERT«)) er udformet, så sundhedscertifikater fra forskellige udstedere er ensartede og standardiserede. Målet med disse specifikationer er at harmonisere måden, hvorpå disse sundhedscertifikater gengives, kodes og signeres, med henblik på at fremme interoperabiliteten.

Evnen til at læse og fortolke et DCC fra en given udsteder kræver en fælles datastruktur og aftale om betydningen af hvert datafelt i nyttedataene. For at fremme denne interoperabilitet bliver der defineret en fælles koordineret datastruktur ved hjælp af et »JSON«-skema, der udgør rammen for DCC'et.

3.1.   Nyttedataenes struktur

Nyttedataene er struktureret og kodet som en CBOR med en digital COSE-signatur. Dette er alment kendt som en »CBOR Web Token« (CWT) og er defineret i RFC 8392 (1). Nyttedataene som defineret i de følgende afsnit transporteres via et hcert-krav (claim).

Integriteten og ægtheden af nyttedataenes oprindelse skal kunne efterprøves af kontrollørerne. For at stille denne mekanisme til rådighed skal udstederen signere CWT'en ved hjælp af et asymmetrisk elektronisk signatursystem som defineret i COSE-specifikation (RFC 8152 (2)).

3.2.   CWT-krav

3.2.1.   Overblik over CWT-struktur

Beskyttet header

| — | Signaturalgoritme (alg, mærkat 1) |
| --- | --- |

—

Signaturalgoritme (alg, mærkat 1)

| — | Nøgleidentifikator (kid, mærkat 4) |
| --- | --- |

—

Nøgleidentifikator (kid, mærkat 4)

Nyttedata

| — | Udsteder (iss, kravnøgle 1, valgfri, udstederens ISO 3166-1 alpha-2) |
| --- | --- |

—

Udsteder (iss, kravnøgle 1, valgfri, udstederens ISO 3166-1 alpha-2)

| — | Udstedt den (iat, kravnøgle 6) |
| --- | --- |

—

Udstedt den (iat, kravnøgle 6)

| — | Udløbstidspunkt (exp, kravnøgle 4) |
| --- | --- |

—

Udløbstidspunkt (exp, kravnøgle 4)

| — | Sundhedscertifikat (hcert, kravnøgle -260) |
| --- | --- |

—

Sundhedscertifikat (hcert, kravnøgle -260)

| — | EU's digitale covidcertifikat v1 (eu_DCC_v1, kravnøgle 1) |
| --- | --- |

—

EU's digitale covidcertifikat v1 (eu_DCC_v1, kravnøgle 1)

Signatur

3.2.2.   Signaturalgoritme

Parameteret signaturalgoritme (alg) angiver, hvilken algoritme der bruges til at oprette signaturen. Det skal opfylde eller overgå de nuværende SOG-IS-retningslinjer som sammenfattet nedenfor.

Der defineres en primær og en sekundær algoritme. Den sekundære algoritme bør kun bruges, hvis den primære algoritme ikke kan godkendes i henhold til de regler og forskrifter, som er pålagt udstederen.

For at sikre systemets sikkerhed vil alle implementeringer skulle medtage den sekundære algoritme. Af den årsag skal både den primære og den sekundære algoritme implementeres.

SOG-IS-værdierne for den primære og den sekundære algoritme er:

| — | Primær algoritme: Den primære algoritme er digital signaturalgoritme med elliptisk kurve (ECDSA) som defineret i (ISO/IEC 14888–3:2006) afsnit 2.3, der bruger P–256-parametre som defineret i tillæg D (D.1.2.3) til (FIPS PUB 186–4) i kombination med hashalgoritmen SHA–256 som defineret i (ISO/IEC 10118–3:2004) funktion 4. |
| --- | --- |

—

Primær algoritme: Den primære algoritme er digital signaturalgoritme med elliptisk kurve (ECDSA) som defineret i (ISO/IEC 14888–3:2006) afsnit 2.3, der bruger P–256-parametre som defineret i tillæg D (D.1.2.3) til (FIPS PUB 186–4) i kombination med hashalgoritmen SHA–256 som defineret i (ISO/IEC 10118–3:2004) funktion 4.

Dette svarer til COSE-algoritmeparameter ES256.

| — | Sekundær algoritme: Den sekundære algoritme er RSASSA-PSS som defineret i (RFC 8230 (3)) med modulo på 2048 bits i kombination med hashalgoritmen SHA–256 som defineret i (ISO/IEC 10118–3:2004) funktion 4. |
| --- | --- |

—

Sekundær algoritme: Den sekundære algoritme er RSASSA-PSS som defineret i (RFC 8230 (3)) med modulo på 2048 bits i kombination med hashalgoritmen SHA–256 som defineret i (ISO/IEC 10118–3:2004) funktion 4.

Dette svarer til COSE-algoritmeparameter PS256.

3.2.3.   Nøgleidentifikator

Kravet »nøgleidentifikator« (Key Identifier) (kid) angiver det dokumentsigneringscertifikat (Document Signer Certificate (DSC)), der indeholder den offentlige nøgle, som kontrolløren skal bruge til at kontrollere den digitale signaturs rigtighed med. Administration af offentlige nøglecertifikater, herunder kravene til DSC'er, er beskrevet i bilag IV.

Kravet »nøgleidentifikator« (kid) bruges af kontrollørerne til at vælge den korrekte offentlige nøgle fra en liste over nøgler vedrørende udstederen angivet i kravet udsteder (iss). En udsteder kan af administrative årsager og ved nøgleovergange anvende flere forskellige nøgler parallelt. Nøgleidentifikatoren er ikke et sikkerhedskritisk felt. Af den årsag kan den også placeres i en ubeskyttet header, hvis det er nødvendigt. Kontrollørerne skal acceptere begge løsninger. Hvis begge løsninger forefindes, bruges nøgleidentifikatoren i den beskyttede header.

Pga. forkortelsen af identifikatoren (af årsager relateret til begrænsning af størrelsen) kan det ikke udelukkes, at den generelle liste over DSC'er, som en kontrollør godkender, kan indeholde dobbelte forekomster af enkelte kid-krav. Af den årsag skal en kontrollør kontrollere alle DSC'er med denne kid.

3.2.4.   Udsteder

Kravet »udsteder« (iss) er en strengværdi, der eventuelt kan indeholde ISO 3166-1 alpha-2-landekoden for den enhed, som udsteder sundhedscertifikatet. Dette krav kan bruges af en kontrollør til at identificere, hvilke DSC-sæt der skal bruges til kontrol. Kravnøgle 1 bruges til at identificere dette krav.

3.2.5.   Udløbstidspunkt

Kravet »udløbstidspunkt« (exp) skal indeholde et tidsstempel i NumericDate-heltalsformat (som specificeret i RFC 8392 (4), afsnit 2), som angiver et tidspunkt indtil hvilket den pågældende signatur for nyttedataene skal betragtes som gyldig, og efter hvilket en kontrollør skal afvise nyttedataene som udløbet. Formålet med parameteret udløbstidspunkt er at sætte en grænse for sundhedscertifikatets gyldighedsperiode. Kravnøgle 4 bruges til at identificere dette krav.

Udløbstidspunktet må ikke være senere end udløbet af DSC'ens gyldighedsperiode.

3.2.6.   Udstedt den

Kravet »udstedt den« (iat) skal indeholde et tidsstempel i NumericDate-heltalsformat (som specificeret i RFC 8392 (5), afsnit 2) og angive det tidspunkt, hvor sundhedscertifikatet blev oprettet.

Tidspunktet i feltet »udstedt den« må ikke ligge før udløbet af DSC'ens gyldighedsperiode.

Kontrollører kan anvende yderligere foranstaltninger med det formål at begrænse gyldigheden af sundhedscertifikatet baseret på tidspunktet for udstedelse. Kravnøgle 6 bruges til at identificere dette krav.

3.2.7.   Kravet sundhedscertifikat

Kravet »sundhedscertifikat« (hcert) er et JSON-objekt (RFC 7159 (6)) indeholdende oplysninger om sundhedsstatus. Der kan findes mange forskellige typer af sundhedscertifikater under samme krav, hvor DCC'et er et af dem.

JSON anvendes udelukkende til skemaformål. Gengivelsesformatet er CBOR som defineret i (RFC 7049 (7)). Applikationsudviklere må faktisk hverken afkode eller kode til og fra JSON-formatet, men skal bruge strukturen i hukommelsen.

Den kravnøgle, der skal bruges til at identificere dette krav, er -260.

Strenge i JSON-objektet bør normaliseres efter Normalization Form Canonical Composition (NFC), som er defineret i Unicode-standarden. Imidlertid bør afkodningsapplikationer i den henseende være rummelige og robuste, og der tilskyndes stærkt til understøttelse af enhver rimelig typekonvertering. Hvis der i forbindelse med afkodning eller i efterfølgende sammenligningsfunktioner findes ikkenormaliserede data, bør implementeringerne behandle inputtet, som om det var normaliseret til NFC.

4.   Serialisering og oprettelse af DCC'ets nyttedata

Som serialiseringsmønster anvendes følgende skema:

Image 1

Processen starter med udtræk af data fra f.eks. et sundhedsdataregister (eller en ekstern datakilde) og strukturering af de udtrukne data ifølge de definerede DCC-skemaer. I denne proces kan konvertering til det definerede dataformat og omdannelse til for mennesker læsbare oplysninger, finde sted, før serialiseringen til CBOR starter. Kravenes akronymer skal i hvert tilfælde kobles til de viste navne før serialisering og efter deserialisering.

Valgfrit nationalt dataindhold er ikke tilladt i de certifikater, som udstedes i henhold til forordning (EU) 2021/953 (8). Dataindholdet er begrænset til de definerede dataelementer i det minimumsdatasæt, der er fastsat i bilaget i forordning 2021/953.

5.   Transportkodning

5.1.   Rådata

Hvad angår arbitrære datagrænseflader kan HCERT og dets nyttedata overføres, som de er, ved hjælp af enhver form for underliggende 8 bit sikker og pålidelig datatransport. Disse grænseflader kan omfatte Near Field Communication (NFC), bluetooth eller overførsel via en programlagsprotokol, f.eks. overførsel af et HCERT fra udstederen til en indehavers mobile enhed.

Hvis overførslen af HCERT fra udstederen til indehaveren er baseret på en grænseflade, som kun bruges til præsentation (f.eks. SMS eller e-mail), finder transportkodning af rådata naturligvis ikke anvendelse.

5.2.   Stregkode

5.2.1.   Komprimering af nyttedata (CWT)

For at mindske størrelsen af HCERT og øge hastigheden og pålideligheden i forbindelse med læseprocessen skal CWT komprimeres ved hjælp af ZLIB (RFC 1950 (9)) og Deflate-komprimeringsmekanismen i det format, som er defineret i RFC 1951 (10).

5.2.2.   QR 2D-stregkode

For bedre at kunne håndtere eksisterende udstyr, der er udformet til at fungere med ASCII-nyttedata, er den komprimerede CWT kodet som ASCII ved hjælp af Base45, før den kodes til en 2D-stregkode.

QR-formatet som defineret i (ISO/IEC 18004:2015) skal anvendes til generering af 2D-stregkoden. Der anbefales en fejlkorrektionsprocent (»Q«) på ca. 25 %. Fordi der anvendes Base45, skal QR-koden bruge alfanumerisk kode (tilstand 2, angivet med symbolerne 0010).

For at kontrollørerne skal kunne genkende den type data, der er kodet, og vælge det rigtige afkodnings- og behandlingsskema, skal Base45-kodede data (i henhold til nærværende specifikation) have den foranstillede kontekstidentifikationsstreng »HC1:«. Fremtidige versioner af denne specifikation, som påvirker bagudkompatibiliteten, skal definere en ny kontekstidentifikator, mens tegnet, som følger efter »HC«, skal tages fra tegnsættet [1-9A-Z]. Rækkefølgen er fastsat herefter, dvs. først [1-9] og dernæst [A-Z].

Det anbefales, at den optiske kode gengives på fremstillingsmediet med en diagonal størrelse på mellem 35 mm og 60 mm for at kunne bruges i aflæsningsapparater med fastmonteret optik, hvor mediet skal placeres på apparatets overflade.

Hvis den optiske kode printes på papir af printere med lav opløsning (< 300 dpi), skal der sørges for, at hvert symbol (prik) i QR-koden er helt firkantet. Ikkeforholdsmæssig skalering vil resultere i, at visse rækker eller kolonner i QR-koden har rektangulære symboler, hvilket i mange tilfælde vil gå ud over læsbarheden.

6.   Tillidslisteformat (CSCA- og DSC-lister)

Hver medlemsstat skal udarbejde en liste over en eller flere nationalt signerende certificeringscentre (Country Signing Certification Authorities (CSCA)), og en liste over alle gyldige dokumentsigneringscertifikater (Document Signer Certificates (DSC)) og holde disse lister ajourført.

6.1.   Forenklet CSCA/DSC

Fra og med denne version af specifikationerne kan medlemsstaterne ikke længere gå ud fra, at der anvendes oplysninger om lister over tilbagekaldte certifikater (CRL), eller at anvendelsesperioden for private nøgler kontrolleres af implementatorerne.

I stedet kontrolleres gyldigheden primært ved en validering af, at certifikatet svarer til den seneste version på certifikatlisten.

6.2.   ICAO eMRTD PKI og tillidscentre

Medlemsstater kan bruge særskilte CSCA, men kan også fremsende deres eksisterende eMRTD CSCA-certifikater og/eller DSC'er og endog vælge at skaffe dem fra (kommercielle) tillidscentre og fremsende disse. Ethvert DSC skal dog altid være signeret af det CSCA, som figurerer på den pågældende medlemsstats liste.

7.   Sikkerhedshensyn

Når de udarbejder en ordning, hvor de bruger nærværende specifikation, skal medlemsstaterne identificere, analysere og føre tilsyn med visse sikkerhedsaspekter.

Der bør som minimum tages højde for følgende aspekter:

7.1.   Gyldighedsperiode for HCERT-signatur

Udstederen af HCERT skal begrænse gyldigheden af signaturen ved at fastsætte et tidspunkt, hvor gyldigheden udløber. Dermed pålægges indehaveren af et sundhedscertifikat at forny dette med periodiske intervaller.

Den acceptable gyldighedsperiode kan afhænge af praktiske omstændigheder. F.eks. har en rejsende ikke mulighed for at forny sit sundhedscertifikat på en oversøisk rejse. Det kan dog også hænde, at en udsteder mener, at der kan være tale om et sikkerhedsbrist, hvilket kræver, at udstederen trækker et DSC tilbage (og således gør alle de sundhedscertifikater, som er udstedt ved hjælp af denne nøgle, ugyldige, selv om gyldighedsperioden ellers ikke er udløbet). Konsekvenserne af en sådan hændelse kan begrænses ved regelmæssigt at udskifte udstedernes nøgler og kræve fornyelse af alle sundhedscertifikater med et rimeligt interval.

7.2.   Nøgleforvaltning

Denne specifikation beror i høj grad på stærke krypteringsmekanismer, der skal sikre dataintegritet og autentificering af dataenes oprindelse. Det er derfor nødvendigt at opretholde de private nøglers fortrolighed.

Fortroligheden vedrørende krypteringsnøgler kan kompromitteres på en række forskellige måder, bl.a.:

| — | Genereringen af nøgler kan være mangelfuld og resultere i svage nøgler. |
| --- | --- |

—

Genereringen af nøgler kan være mangelfuld og resultere i svage nøgler.

| — | Nøglerne kan blive udsat for menneskelige fejl. |
| --- | --- |

—

Nøglerne kan blive udsat for menneskelige fejl.

| — | Nøglerne kan blive stjålet af eksterne eller interne gerningsmænd. |
| --- | --- |

—

Nøglerne kan blive stjålet af eksterne eller interne gerningsmænd.

| — | Nøglerne kan blive regnet ud ved hjælp af kryptoanalyse. |
| --- | --- |

—

Nøglerne kan blive regnet ud ved hjælp af kryptoanalyse.

For at afbøde risikoen for, at signeringsalgoritmen er for svag, og at private nøgler derfor kan kompromitteres ved kryptoanalyse, anbefales det i denne specifikation alle deltagere at implementere en sekundær signeringsalgoritme, der kan bruges som reserve, og som er baseret på andre parametre eller et andet matematisk problem end den primære.

Hvad angår de nævnte risici relateret til udstedernes driftsomgivelser, skal der gennemføres afbødende foranstaltninger, som skal sikre effektiv kontrol, f.eks. generering, lagring og brug af private nøgler i hardwaresikkerhedsmoduler (HSM'er). Der tilskyndes i høj grad til brug af HSM'er til signering af sundhedscertifikater.

Uanset om en udsteder vælger at bruge HSM'er eller ej, bør der lægges en plan for udskiftning af nøgler, hvor hyppigheden af udskiftningen er proportional med, hvor udsatte nøglerne er med hensyn til eksterne netværk, andre systemer og personale. En veltilrettelagt udskiftningsplan begrænser også de risici, der er forbundet med forkert udstedte sundhedscertifikater, fordi udstederen er i stand til at tilbagekalde sådanne sundhedscertifikater i portioner ved om nødvendigt at trække en nøgle tilbage.

7.3.   Validering af inputdata

Disse specifikationer kan bruges på en måde, som indebærer modtagelse af data fra upålidelige kilder i systemer af opgavekritisk art. For at minimere den risiko, der er forbundet med denne angrebsvektor, skal alle inputfelter valideres behørigt med hensyn til datatype, længde og indhold. Før en hvilken som helst form for behandling af HCERT-indholdet finder sted, skal udstederens signatur ligeledes kontrolleres. Validering af udstederens signatur indebærer imidlertid, at udstederens beskyttede header fortolkes først, da en eventuel angriber kan forsøge at tilføre nøje udarbejdede oplysninger hertil, hvis formål er at kompromittere systemets sikkerhed.

8.   Tillidsforvaltning

Signering af HCERT kræver, at der er en offentlig nøgle at kontrollere. Medlemsstaterne skal stille disse offentlige nøgler til rådighed. I den sidste ende skal den enkelte kontrollør have en liste over alle de offentlige nøgler, vedkommende har tillid til (eftersom den offentlige nøgle ikke er del af HCERT).

Systemet består af (kun) to lag: For hver medlemsstat et eller flere landespecifikke certifikater, som hver signerer et eller flere dokumentsigneringscertifikater, der bruges i de daglige aktiviteter.

Medlemsstaternes certifikater kaldes certifikater fra nationalt signerende certificeringscentre (Country Signing Certificate Authority (CSCA)) og er (typisk) selvsignerede certifikater. Medlemsstaterne kan have mere end et (f.eks. i tilfælde af regional decentralisering). Disse CSCA-certifikater signerer regelmæssigt de dokumentsigneringscertifikater (Document Signer Certificates (DSC)), der bruges til signering af HCERT'er.

»Sekretariatet« er en funktionel rolle. Det skal regelmæssigt aggregere og offentliggøre medlemsstaternes DSC'er efter at have verificeret disse ud fra listen over CSCA-certifikater (som er blevet overbragt og verificeret på anden vis).

Den heraf resulterende liste over DSC'er indeholder således det aggregerede sæt af godkendte offentlige nøgler (og de tilhørende nøgleidentifikatorer), som kontrollører kan bruge til at validere signaturer vedrørende HCERT'er. Kontrollørerne skal regelmæssigt hente og ajourføre denne liste.

Sådanne medlemsstatsspecifikke lister kan tilpasses det format, der passer til de nationale forhold. Filformatet for denne tillidsliste kan variere. Det kan f.eks. være et signeret JWKS (JWK set format i henhold til RFC 7517 (11), afsnit 5) eller ethvert andet format, der er specifikt for den teknologi, som anvendes i den pågældende medlemsstat.

For at sikre enkelthed kan medlemsstaterne både indsende deres eksisterende CSCA-certifikater fra deres ICAO eMRTD-systemer eller — som anbefalet af WHO — oprette et specielt til dette sundhedsområde.

8.1.   Nøgleidentifikator (Key Identifier (kid))

Nøgleidentifikatoren (kid) beregnes, når der udarbejdes en liste over pålidelige offentlige nøgler fra DSC'er, og består af et afkortet (første 8 bytes) SHA-256-fingeraftryk fra DSC'et kodet i DER-format (raw).

Kontrollørerne behøver ikke at beregne kid'en på grundlag af DSC'et og kan direkte matche nøgleidentifikatoren i det udstedte sundhedscertifikat med kid'en på den pålidelige liste.

8.2.   Forskelle i forhold til ICAO eMRTD PKI-tillidsmodellen

Om end den bygger på bedste praksis i ICAO eMRTD PKI-tillidsmodellen skal der foretages en række forenklinger for at øge hastigheden:

| — | En medlemsstat kan indsende flere forskellige CSCA-certifikater. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat kan indsende flere forskellige CSCA-certifikater.

| — | DSC'ets (nøgleanvendelse) gyldighedsperiode kan fastsættes til en hvilken som helst varighed, der ikke er længere end CSCA-certifikatets gyldighedsperiode, og kan være fraværende. |
| --- | --- |

—

DSC'ets (nøgleanvendelse) gyldighedsperiode kan fastsættes til en hvilken som helst varighed, der ikke er længere end CSCA-certifikatets gyldighedsperiode, og kan være fraværende.

| — | DSC'et kan indeholde politikidentifikatorer (udvidet nøgleanvendelse), som er specifikke for sundhedscertifikater. |
| --- | --- |

—

DSC'et kan indeholde politikidentifikatorer (udvidet nøgleanvendelse), som er specifikke for sundhedscertifikater.

| — | Medlemsstaterne kan vælge ikke at foretage kontrol af offentliggjorte tilbagekaldelser og i stedet forlade sig udelukkende på de DSC-lister, de dagligt får fra sekretariatet eller selv indhenter. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan vælge ikke at foretage kontrol af offentliggjorte tilbagekaldelser og i stedet forlade sig udelukkende på de DSC-lister, de dagligt får fra sekretariatet eller selv indhenter.

---

(1)  rfc8392 (ietf.org)

(2)  rfc8152 (ietf.org)

(3)  rfc8230 (ietf.org)

(4)  rfc8392 (ietf.org)

(5)  rfc8392 (ietf.org)

(6)  rfc7159 (ietf.org)

(7)  rfc7049 (ietf.org)

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 af 14. juni 2021 om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien (EUT L 211 af 15.6.2021, s. 1).

(9)  rfc1950 (ietf.org)

(10)  rfc1951 (ietf.org)

(11)  rfc7517 (ietf.org)

---

BILAG II

REGLER FOR UDFYLDELSE AF EU'S DIGITALE COVIDCERTIFIKAT

De generelle regler vedrørende de værdisæt, der er fastsat i dette bilag, har til formål at sikre interoperabilitet på semantisk niveau og skal muliggøre ensartede tekniske implementeringer af DCC'et. Elementerne i dette bilag kan anvendes til de tre forskellige formål (vaccination/test/restitution), jf. forordning (EU) 2021/953. Kun de elementer, der kræver semantisk standardisering gennem kodede værdisæt, er opført i dette bilag.

Det er medlemsstaternes ansvar at oversætte de kodede elementer til deres nationale sprog.

For alle datafelter, der ikke er nævnt i de nedenfor beskrevne værdisæt, anbefales det at kode dem i UTF-8 (navn, testcenter, certifikatudsteder). Det anbefales at kode datafelter med kalenderdatoer (fødselsdato, vaccinationsdato, dato for prøveudtagning, dato for første positive testresultat, certifikatets gyldighedsdatoer) i henhold til ISO 8601.

Hvis de nedenstående foretrukne kodesystemer af en eller anden grund ikke kan anvendes, kan der anvendes andre internationale kodesystemer, og der bør gives råd om, hvordan koderne fra det andet kodesystem kan knyttes til det foretrukne kodesystem. Tekst (visningsnavne) kan undtagelsesvis anvendes som backup-mekanisme, hvis der ikke findes en passende kode i de definerede værdisæt.

Medlemsstater, der anvender andre koder i deres systemer, bør knytte sådanne koder til de beskrevne værdisæt. Medlemsstaterne er ansvarlige for disse tilknytninger.

Værdisættene ajourføres regelmæssigt af Kommissionen med støtte fra e-sundhedsnetværket og Udvalget for Sundhedssikkerhed. De ajourførte værdisæt offentliggøres på Kommissionens relevante websted samt på e-sundhedsnetværkets websted. Der bør stilles en ændringshistorik til rådighed.

1.   Målsygdom eller -agens/Sygdom eller agens, som indehaveren er restitueret efter: covid-19 (sars-CoV-2 eller en variant heraf)

Foretrukket kodesystem: SNOMED CT.

Anvendes i certifikat 1, 2 og 3.

De udvalgte koder skal henvise til covid-19 eller de enkelte genetiske varianter af sars-CoV-2, hvis der af epidemiologiske årsager er behov for mere detaljerede oplysninger om disse varianter.

Som eksempel på en kode, der bør anvendes, kan nævnes SNOMED CT-kode 840539006 (covid-19).

2.   Covid-19-vaccine eller -profylakse

Foretrukket kodesystem: SNOMED CT-systemet eller ATC-klassifikationssystemet

Anvendes i certifikat 1.

Som eksempler på koder, der bør anvendes, fra de foretrukne kodesystemer kan nævnes SNOMED CT-kode 1119305005 (sars-CoV-2-antigenvaccine), 1119349007 (sars-CoV-2-mRNA-vaccine) eller J07BX03 (covid-19-vacciner). Værdisættet bør udvides, når der udvikles og tages nye vaccinetyper i brug.

3.   Covid-19-vaccinelægemiddel

Foretrukne kodesystemer (i prioriteret rækkefølge):

| — | EU-registret over lægemidler foretrækkes til vacciner med EU-dækkende tilladelse (tilladelsesnumre) |
| --- | --- |

—

EU-registret over lægemidler foretrækkes til vacciner med EU-dækkende tilladelse (tilladelsesnumre)

| — | Et globalt vaccineregister som det, der kunne oprettes af Verdenssundhedsorganisationen |
| --- | --- |

—

Et globalt vaccineregister som det, der kunne oprettes af Verdenssundhedsorganisationen

| — | Vaccinelægemidlets navn i andre tilfælde. Hvis navnet indeholder mellemrumstegn, bør disse erstattes af en bindestreg (-). |
| --- | --- |

—

Vaccinelægemidlets navn i andre tilfælde. Hvis navnet indeholder mellemrumstegn, bør disse erstattes af en bindestreg (-).

Værdisættets navn: Vaccine.

Anvendes i certifikat 1.

Som eksempel på en kode, der bør anvendes, fra de foretrukne kodesystemer kan nævnes EU/1/20/1528 (Comirnaty). Eksempel på vaccinens navn, når det anvendes som kode: Sputnik-V (kode for Sputnik V).

4.   Indehaver af markedsføringstilladelse for covid-19-vaccine eller covid-19-vaccineproducent

Foretrukket kodesystem:

| — | Organisationskode fra EMA (SPOR-systemet i overensstemmelse med ISO IDMP) |
| --- | --- |

—

Organisationskode fra EMA (SPOR-systemet i overensstemmelse med ISO IDMP)

| — | Et globalt register over indehavere af markedsføringstilladelser for vacciner eller vaccineproducenter som det, der kunne oprettes af Verdenssundhedsorganisationen |
| --- | --- |

—

Et globalt register over indehavere af markedsføringstilladelser for vacciner eller vaccineproducenter som det, der kunne oprettes af Verdenssundhedsorganisationen

| — | Organisationens navn i andre tilfælde. Hvis navnet indeholder mellemrumstegn, bør disse erstattes af en bindestreg (-). |
| --- | --- |

—

Organisationens navn i andre tilfælde. Hvis navnet indeholder mellemrumstegn, bør disse erstattes af en bindestreg (-).

Anvendes i certifikat 1.

Som eksempel på en kode, der bør anvendes, fra det foretrukne kodesystem kan nævnes ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Eksempel på organisationens navn, når det anvendes som kode: Sinovac-Biotech (kode for Sinovac Biotech).

5.   Nummer i en række af doser samt det samlede antal doser i rækken

Anvendes i certifikat 1.

To felter:

| (1) | Antal modtagne doser i en cyklus |
| --- | --- |

(1)

Antal modtagne doser i en cyklus

| (2) | Antal forventede doser for en fuldendt cyklus (specifikt for den pågældende person på det tidspunkt, hvor dosen modtages) |
| --- | --- |

(2)

Antal forventede doser for en fuldendt cyklus (specifikt for den pågældende person på det tidspunkt, hvor dosen modtages)

For eksempel vil 1/1 eller 2/2 fremstå som fuldendt, herunder muligheden for at angive 1/1 for vacciner, der gives i to doser, men for hvilke medlemsstatens fremgangsmåde er at give én dosis til borgere, der er blevet diagnosticeret med covid-19 inden vaccinationen. Det samlede antal doser i rækken bør angives i henhold til de oplysninger, der foreligger på det tidspunkt, hvor dosen modtages. Hvis en specifik vaccine f.eks. kræver en tredje dosis (booster-dosis) på tidspunktet for den senest modtagne dosis, skal nummeret i andet felt afspejle dette (f.eks. 2/3, 3/3 osv.).

6.   Medlemsstat eller tredjeland, hvor vaccinen er givet/testen er udført

Foretrukket kodesystem: ISO 3166-landekoder.

Anvendes i certifikat 1, 2 og 3.

Værdisættets indhold: den fuldstændige liste over koder på 2 bogstaver, der er tilgængelig som et værdisæt som defineret i FHIR (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2)

7.   Testtype

Foretrukket kodesystem: LOINC.

Anvendes i certifikat 2 og certifikat 3, hvis der ved en delegeret retsakt indføres understøttelse af udstedelse af restitutionscertifikater på grundlag af andre typer test end NAAT.

Koderne i dette værdisæt skal henvise til testmetoden og som minimum gøre forskel mellem NAAT-test og RAT-test som udtrykt i forordning (EU) 2021/953.

Som eksempel på en kode, der bør anvendes, fra det foretrukne kodesystem kan nævnes LP217198-3 (hurtig immunassay).

8.   Testproducent og handelsbetegnelse for den anvendte test (valgfrit i forbindelse med NAAT-test)

Foretrukket kodesystem: HSC's liste over hurtige antigentest, som holdes ajour af JRC (database over testmetoder og udstyr til in vitro-diagnostik af covid-19).

Anvendes i certifikat 2.

Indholdet af værdisættet af hurtige antigentest skal omfatte udvalget af hurtige antigentest som opført på den fælles og ajourførte liste over hurtige covid-19-antigentest, der er udarbejdet på grundlag af Rådets henstilling 2021/C 24/01 og godkendt af Udvalget for Sundhedssikkerhed. Listen holdes ajour af JRC i database over testmetoder og udstyr til in vitro-diagnostik af covid-19, som kan tilgås på: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat

I dette kodesystem anvendes relevante felter såsom identifikator for testanordningen, testens navn og testens producent i det strukturerede format, der findes på https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices.

9.   Testresultat

Foretrukket kodesystem: SNOMED CT.

Anvendes i certifikat 2.

De udvalgte koder skal gøre det muligt at skelne mellem positive og negative testresultater (påvist eller ikke påvist). Der kan tilføjes yderligere værdier (f.eks. ikke fastslået), hvis dette er nødvendigt i brugstilfældene.

Som eksempler på koder, der bør anvendes, fra det foretrukne kodesystem kan nævnes 260415000 (ikke påvist) og 260373001 (påvist).

---

BILAG III

FÆLLES STRUKTUR FOR DEN UNIKKE CERTIFIKATIDENTIFIKATOR

1.   Indledning

Hvert af EU's digitale covidcertifikater (DCC) skal indeholde en unik certifikatidentifikator (UCI), som understøtter DCC'ernes interoperabilitet. UCI'en kan anvendes til at kontrollere certifikatet. Medlemsstaterne er ansvarlige for indførelsen af UCI'en. UCI'en er et middel til at kontrollere certifikatets ægthed og, hvor det er relevant, til at knytte den til registreringssystem (f.eks. et IIS). Disse identifikatorer skal også gøre det muligt for medlemsstaterne at bekræfte (både på papir og digitalt), at enkeltpersoner er blevet vaccineret eller testet.

2.   Den unikke certifikatidentifikators sammensætning

UCI'en skal følge en fælles struktur og et fælles format, der øger informationens læsbarhed for mennesker og/eller maskiner og kan vedrøre elementer som f.eks. den medlemsstat, hvor vaccinationen er givet, selve vaccinen og en medlemsstatsspecifik identifikator. Dette giver medlemsstaterne fleksibilitet til at udforme UCI'ens format under fuld overholdelse af databeskyttelseslovgivningen. Rækkefølgen af de separate elementer følger et defineret hierarki, der gør det muligt at foretage fremtidige ændringer af blokkene, samtidig med at deres strukturelle integritet bevares.

De mulige løsninger for UCI'ens sammensætning udgør et spektrum, hvor modularitet og læsbarhed for mennesker udgør de to vigtigste diversificeringsparametre samt et grundlæggende kendetegn:

| — | Modularitet: i hvilket omfang koden består af særskilte byggeklodser, der indeholder semantisk forskellige oplysninger |
| --- | --- |

—

Modularitet: i hvilket omfang koden består af særskilte byggeklodser, der indeholder semantisk forskellige oplysninger

| — | Læsbarhed for mennesker: i hvilket omfang koden giver mening for eller kan læses af en menneskelig læser |
| --- | --- |

—

Læsbarhed for mennesker: i hvilket omfang koden giver mening for eller kan læses af en menneskelig læser

| — | Globalt unik: Identifikatoren for landet eller certificeringscenteret forvaltes nøje, og hvert land (certificeringscenter) forventes at forvalte sit segment af navneområdet nøje ved aldrig at genanvende eller genudstede identifikatorer. Kombinationen heraf sikrer, at hver identifikator er globalt unik. |
| --- | --- |

—

Globalt unik: Identifikatoren for landet eller certificeringscenteret forvaltes nøje, og hvert land (certificeringscenter) forventes at forvalte sit segment af navneområdet nøje ved aldrig at genanvende eller genudstede identifikatorer. Kombinationen heraf sikrer, at hver identifikator er globalt unik.

3.   Generelle krav

Følgende overordnede krav bør opfyldes i forbindelse med UCI'en:

| (1) | Tegnsæt: kun store bogstaver og alfanumeriske tegn i US-ASCII-tegnsættet (»A« til »Z« og »0« til »9«) er tilladt, suppleret med yderligere specialtegn fra RFC3986 til adskillelse af elementer (1) (2): {»/", »#", »:«} |
| --- | --- |

(1)

Tegnsæt: kun store bogstaver og alfanumeriske tegn i US-ASCII-tegnsættet (»A« til »Z« og »0« til »9«) er tilladt, suppleret med yderligere specialtegn fra RFC3986 til adskillelse af elementer (1) (2): {»/", »#", »:«}

| (2) | Maksimal længde: designerne bør tilstræbe en længde på 27-30 tegn (3) |
| --- | --- |

(2)

Maksimal længde: designerne bør tilstræbe en længde på 27-30 tegn (3)

| (3) | Versionspræfiks: Dette angiver UCI-skemaets version. Versionspræfikset er »01« for denne version af dokumentet. Versionspræfikset består af to cifre |
| --- | --- |

(3)

Versionspræfiks: Dette angiver UCI-skemaets version. Versionspræfikset er »01« for denne version af dokumentet. Versionspræfikset består af to cifre

| (4) | Landepræfiks: Landekoden angives i overensstemmelse med ISO 3166-1. Længere koder (3 tegn og derover, f.eks. »UNHCR«) er forbeholdt fremtidig brug |
| --- | --- |

(4)

Landepræfiks: Landekoden angives i overensstemmelse med ISO 3166-1. Længere koder (3 tegn og derover, f.eks. »UNHCR«) er forbeholdt fremtidig brug

| (5) | Kodesuffiks/kontrolsum:






  5.1. | Medlemsstaterne bør anvende en kontrolsum, hvis der er sandsynlighed for, at overførsel, (menneskelig) transskription eller andre former for korruption kan forekomme (dvs. ved anvendelse i trykt form). |
| --- | --- | --- |

(5)

Kodesuffiks/kontrolsum:

5.1.

Medlemsstaterne bør anvende en kontrolsum, hvis der er sandsynlighed for, at overførsel, (menneskelig) transskription eller andre former for korruption kan forekomme (dvs. ved anvendelse i trykt form).

| 5.2. | Kontrolsummen må ikke anvendes til validering af certifikatet og er ikke teknisk set en del af identifikatoren, men anvendes til at kontrollere kodens integritet. Denne kontrolsum bør opsummere hele UCI'en i digitalt/elektronisk overførbart format i henhold til ISO-7812-1 (LUHN-10) (4). Kontrolsummen adskilles fra resten af UCI'en med et »#"-tegn. |
| --- | --- |

5.2.

Kontrolsummen må ikke anvendes til validering af certifikatet og er ikke teknisk set en del af identifikatoren, men anvendes til at kontrollere kodens integritet. Denne kontrolsum bør opsummere hele UCI'en i digitalt/elektronisk overførbart format i henhold til ISO-7812-1 (LUHN-10) (4). Kontrolsummen adskilles fra resten af UCI'en med et »#"-tegn.

Bagudkompatibiliteten bør sikres: Medlemsstater, der med tiden ændrer deres identifikatorers struktur (inden for den overordnede version, der i øjeblikket er sat til v1), skal sikre, at alle identiske identifikatorer repræsenterer det samme vaccinationscertifikat/den samme angivelse. Med andre ord kan medlemsstaterne ikke genanvende identifikatorer.

4.   Muligheder for unikke certifikatidentifikatorer for vaccinationscertifikater

E-sundhedsnetværkets retningslinjer for kontrollerbare vaccinationscertifikater og grundlæggende interoperabilitetselementer (5) giver medlemsstaterne og andre parter forskellige muligheder, som kan anvendes samtidig blandt forskellige medlemsstater. Medlemsstaterne kan anvende disse forskellige muligheder i forskellige versioner af UCI-skemaet.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org)

(2)  Felter til f.eks. køn, batch-/partinummer, administrationscenter, identifikation af sundhedsprofessionel eller næste vaccinationsdato er ikke nødvendigvis nødvendige til andre formål end medicinske formål.

(3)  Med henblik på indførelse med QR-koder kan medlemsstaterne overveje at anvende et ekstra sæt tegn med en samlet længde på 72 tegn (inklusive selve identifikatorens 27-30 tegn) til at inkludere andre oplysninger. Det er op til medlemsstaterne at definere specifikationen for disse oplysninger.

(4)  Luhn mod N-algoritmen er en udvidelse af Luhn-algoritmen (også kendt som mod 10-algoritmen), der fungerer for numeriske koder og anvendes f.eks. til beregning af kontrolsummen for kreditkort. Denne udvidelse gør det muligt for algoritmen at arbejde med sekvenser af værdier i enhver base (i vores tilfælde alfanumeriske tegn).

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

---

BILAG IV

ADMINISTRATION AF OFFENTLIGE NØGLECERTIFIKATER

1.   Indledning

Sikker og pålidelig udveksling af signaturnøgler til EU's digitale covidcertifikater (DCC'er) mellem medlemsstaterne gennemføres via portalen for EU's digitale covidcertifikat (DCCG), der fungerer som et centralt register for de offentlige nøgler. Via DCCG kan medlemsstaterne offentliggøre de offentlige nøgler svarende til de private nøgler, der anvendes til at signere digitale covidcertifikater. De deltagende medlemsstater kan anvende DCCG til rettidigt at hente ajourført offentligt nøglemateriale. Senere kan DCCG udvides til at omfatte udveksling af pålidelige supplerende oplysninger, som medlemsstaterne stiller til rådighed, f.eks. valideringsregler for DCC'er. Tillidsmodellen for DCC-rammen er en offentlig nøgleinfrastruktur (PKI). Hver medlemsstat har et eller flere nationale signerende certificeringscentre (Country Signing Certification Authorities (CSCA)), hvis certifikater forbliver gyldige i forholdsvis lang tid. Efter medlemsstatens afgørelse kan denne CSCA være den samme eller en anden end den CSCA, der anvendes i forbindelse med maskinlæsbare rejsedokumenter. CSCA udsteder offentlige nøglecertifikater til de nationale, kortlivede dokumentunderskrivere (dvs. underskrivere af DCC'er) i form af dokumentsigneringscertifikater (Document Signer Certificates (DSC'er)). CSCA fungerer som et tillidsanker, således at de deltagende medlemsstater kan anvende CSCA's certifikat til at validere ægtheden og integriteten af de regelmæssigt skiftende DSC'er. Når de er valideret, kan medlemsstaterne videregive disse certifikater (eller blot de offentlige nøgler deri) til deres DCC-valideringsapplikationer. Ud over CSCA'er og DSC'er er DCCG også afhængig af PKI til at autentificere transaktioner og signere data som grundlag for autentificering og som et middel til at sikre integriteten af kommunikationskanalerne mellem medlemsstaterne og DCCG.

Digitale signaturer kan bruges til at opnå dataintegritet og ægthedsbekræftelse. Offentlige nøgleinfrastrukturer skaber tillid ved at knytte offentlige nøgler til bekræftede identiteter (eller udstedere). Dette er nødvendigt for at give andre deltagere mulighed for at kontrollere dataenes oprindelse og kommunikationspartnerens identitet og træffe afgørelse om tillid. I DCCG anvendes flere forskellige offentlige nøglecertifikater til kontrol af ægtheden. I dette bilag defineres det, hvilke offentlige nøglecertifikater der anvendes, og hvordan de skal udformes med henblik på bred interoperabilitet mellem medlemsstaterne. Det indeholder yderligere oplysninger om de nødvendige offentlige nøglecertifikater samt vejledning om certifikatskabeloner og gyldighedsperioder til de medlemsstater, der ønsker at drive deres egen CSCA. Da DCC'ernes ægthed skal kunne kontrolleres inden for en fastsat tidsramme (fra udstedelsen til gyldighedsperiodens udløb), er det nødvendigt at fastlægge en kontrolmodel for alle signaturer, der anvendes i de offentlige nøglecertifikater og DCC'erne.

2.   Terminologi

Følgende tabel indeholder forkortelser og terminologi, der anvendes i dette bilag.

| Udtryk/forkortelse | Definition |
| --- | --- |
| Certifikat | Også offentligt nøglecertifikat. Et X.509 v3-certifikat, der indeholder en enheds offentlige nøgle |
| CSCA | Nationalt signerende certificeringscenter (Country Signing Certification Authority) |
| DCC | EU's digitale covidcertifikat. Et signeret digitalt dokument, der indeholder oplysninger om vaccination, test eller restitution |
| DCCG | Portalen for EU's digitale covidcertifikat. Dette system anvendes til at udveksle DSC'er mellem medlemsstaterne |
| DCCGTA | DCCG's tillidsanker-certifikat. Den tilsvarende private nøgle anvendes til at signere listen over alle CSCA-certifikater offline |
| DCCGTLS | DCCG's TLS-servercertifikat |
| DSC | Dokumentsigneringscertifikat (Document Signer Certificate). Et offentligt nøglecertifikat fra en medlemsstats dokumentsigneringscenter (f.eks. et system, der har tilladelse til at signere DCC'er). Dette certifikat udstedes af medlemsstatens CSCA |
| EC-DSA | Digital signaturalgoritme med elliptisk kurve. En kryptografisk signaturalgoritme baseret på elliptiske kurver |
| Medlemsstat | En medlemsstat i Den Europæiske Union |
| mTLS | Gensidig transportlagsikkerhed (mutual TLS). Transportlagssikkerhedsprotokol med gensidig autentificering |
| NB | En medlemsstats nationale backend |
| NBCSCA | En medlemsstats CSCA-certifikat (der kan være flere end ét) |
| NBTLS | Certifikat til TLS-klientautentificering for en national backend |
| NBUP | Det certifikat, som anvendes af en nationalt backend til at signere datapakker, der uploades til DCCG |
| PKI | Offentlig nøgleinfrastruktur (Public Key Infrastructure). Tillidsmodel baseret på offentlige nøglecertifikater og certificeringscentre |
| RSA | Asymmetrisk kryptografisk algoritme baseret på heltalsopløsning, der anvendes til digitale signaturer eller asymmetrisk kryptering |

Udtryk/forkortelse

Definition

Certifikat

Også offentligt nøglecertifikat. Et X.509 v3-certifikat, der indeholder en enheds offentlige nøgle

CSCA

Nationalt signerende certificeringscenter (Country Signing Certification Authority)

DCC

EU's digitale covidcertifikat. Et signeret digitalt dokument, der indeholder oplysninger om vaccination, test eller restitution

DCCG

Portalen for EU's digitale covidcertifikat. Dette system anvendes til at udveksle DSC'er mellem medlemsstaterne

DCCGTA

DCCG's tillidsanker-certifikat. Den tilsvarende private nøgle anvendes til at signere listen over alle CSCA-certifikater offline

DCCGTLS

DCCG's TLS-servercertifikat

DSC

Dokumentsigneringscertifikat (Document Signer Certificate). Et offentligt nøglecertifikat fra en medlemsstats dokumentsigneringscenter (f.eks. et system, der har tilladelse til at signere DCC'er). Dette certifikat udstedes af medlemsstatens CSCA

EC-DSA

Digital signaturalgoritme med elliptisk kurve. En kryptografisk signaturalgoritme baseret på elliptiske kurver

Medlemsstat

En medlemsstat i Den Europæiske Union

mTLS

Gensidig transportlagsikkerhed (mutual TLS). Transportlagssikkerhedsprotokol med gensidig autentificering

NB

En medlemsstats nationale backend

NBCSCA

En medlemsstats CSCA-certifikat (der kan være flere end ét)

NBTLS

Certifikat til TLS-klientautentificering for en national backend

NBUP

Det certifikat, som anvendes af en nationalt backend til at signere datapakker, der uploades til DCCG

PKI

Offentlig nøgleinfrastruktur (Public Key Infrastructure). Tillidsmodel baseret på offentlige nøglecertifikater og certificeringscentre

RSA

Asymmetrisk kryptografisk algoritme baseret på heltalsopløsning, der anvendes til digitale signaturer eller asymmetrisk kryptering

3.   DCCG's kommunikationsstrømme og sikkerhedstjenester

Dette afsnit giver et overblik over kommunikationsstrømmene og sikkerhedstjenesterne i DCCG-systemet. Ligeledes defineres de nøgler og certifikater, der anvendes til at beskytte kommunikationen, de uploadede oplysninger, DCC'erne og en signeret tillidsliste, der indeholder alle onboardede CSCA-certifikater. DCCG fungerer som et dataknudepunkt, der gør det muligt for medlemsstaterne at udveksle signerede datapakker.

Uploadede datapakker leveres af DCCG i uændret stand, hvilket betyder, at DCCG ikke tilføjer eller sletter DSC'er fra de pakker, den modtager. Medlemsstaternes nationale backend (NB) skal være i stand til at kontrollere end-to-end-integriteten og ægtheden af de uploadede data. Dertil vil de nationale backends og DCCG ud over signaturerne i de udvekslede data anvende gensidig TLS-autentificering til at etablere en sikker forbindelse.

3.1.   Autentificering og etablering af forbindelser

DCCG anvender transportlagsikkerhed (Transport Layer Security — TLS) med gensidig autentificering til at etablere en autentificeret krypteret kanal mellem medlemsstatens nationale backend (NB) og portalens miljø. DCCG har derfor et TLS-servercertifikat (benævnt DCCGTLS), og de nationale backends har et TLS-klientcertifikat (benævnt NBTLS). Certifikatskabelonerne findes i afsnit 5. Alle nationale backends kan udstede deres eget TLS-certifikat. Dette certifikat vil blive udtrykkeligt opført på en positivliste og kan således udstedes af et offentligt pålideligt certificeringscenter (f.eks. et certificeringscenter, der følger de grundlæggende krav i CA/Browser Forum), af en national certifikatmyndighed, eller det kan være selvunderskrevet. Hver medlemsstat er ansvarlig for sine nationale data og for beskyttelsen af den private nøgle, der anvendes til at etablere forbindelsen til DCCG. »Bring your own certificate«-tilgangen kræver en veldefineret registrerings- og identifikationsproces samt procedurer for tilbagekaldelse og fornyelse som beskrevet i afsnit 4.1, 4.2 og 4.3. DCCG anvender en positivliste, hvor TLS-certifikater for NB'er tilføjes efter vellykket registrering. Kun NB'er, der autentificerer sig selv med en privat nøgle, der svarer til et certifikat fra positivlisten, kan etablere en sikker forbindelse til DCCG. DCCG vil også anvende et TLS-certifikat, der gør det muligt for NB'erne at kontrollere, at de rent faktisk etablerer forbindelse til den faktiske DCCG og ikke en ondsindet enhed, der udgiver sig for at være DCCG. DCCG's certifikat vil blive udleveret til NB'erne efter vellykket registrering. DCCGTLS-certifikatet vil blive udstedt af et offentligt pålideligt certificeringscenter (inkluderet i alle større browsere). Det er medlemsstaternes ansvar at kontrollere, at deres forbindelse til DCCG er sikker (f.eks. ved at kontrollere fingeraftrykket i DCCGTLS-certifikatet for den server, der oprettes forbindelse til, mod det fingeraftryk, der blev udleveret efter registreringen).

3.2.   Nationalt signerende certificeringscenter (CSCA) og valideringsmodel

De medlemsstater, der deltager i DCCG-rammen, skal anvende et CSCA til at udstede DSC'er. Medlemsstaterne kan have flere end et CSCA (f.eks. i tilfælde af regional decentralisering). Hver medlemsstat kan enten anvende eksisterende certificeringscentre eller oprette et dedikeret (eventuelt selvsigneret) certificeringscenter for DCC-systemet.

Medlemsstaterne skal forelægge deres CSCA-certifikater(er) for DCCG-operatøren under den officielle onboardingprocedure. Efter vellykket registrering af medlemsstaten (se yderligere oplysninger i afsnit 4.1) ajourfører DCCG-operatøren en signeret tillidsliste, der indeholder alle CSCA-certifikater, der er aktive inden for DCC-rammen. DCCG-operatøren vil anvende et dedikeret asymmetrisk nøglepar til at signere tillidslisten og certifikaterne i et offlinemiljø. Den private nøgle vil ikke blive lagret på DCCG-onlinesystemet, således at en eventuel sikkerhedsbrist i onlinesystemet ikke gør det muligt for en angriber at bringe tillidslisten i fare. Det tilsvarende tillidsanker-certifikat (DCCGTA) stilles til rådighed for de nationale backends under onboardingprocessen.

Medlemsstaterne kan med henblik på deres verifikationsprocedurer hente tillidslisten fra DCCG. CSCA defineres som det certificeringscenter, der udsteder DSC'er, og medlemsstater, der anvender et hierarki med certificeringscentre i flere niveauer (f.eks. rodcertificeringscenter — > CSCA — > DSC'er), skal derfor stille det underordnede certificeringscenter, der udsteder DSC'erne, til rådighed. Hvis en medlemsstat anvender et eksisterende certificeringscenter, vil DCC-systemet i dette tilfælde ignorere alt over CSCA-niveauet og kun opføre CSCA på positivlisten som tillidsanker (selv om det er en underordnet certificeringscenter). Ligesom i ICAO-modellen giver dette kun mulighed for to niveauer — et »rod«-CSCA og et »blad«-DSC, der kun er signeret af dette CSCA.

Hvis en medlemsstat driver sit eget CSCA, er medlemsstaten ansvarlig for dette certificeringscenters sikre drift og nøgleadministration. CSCA fungerer som tillidsanker for DSC'er, og beskyttelsen af CSCA's private nøgle er derfor afgørende for DCC-miljøets integritet. Verifikationsmodellen i PKI'en for DCC'erne er shell-modellen, hvori det hedder, at alle certifikater ved valideringen af certifikatstien skal være gyldige på et givet tidspunkt (dvs. på tidspunktet for signaturvalideringen). Der gælder derfor følgende begrænsninger:

| — | CSCA må ikke udstede certifikater, der er gyldige i længere tid end certificeringscenterets eget certifikat. |
| --- | --- |

—

CSCA må ikke udstede certifikater, der er gyldige i længere tid end certificeringscenterets eget certifikat.

| — | Dokumentunderskriveren må ikke signere dokumenter, der er gyldige i længere tid end dokumentunderskrivercertifikatet (DSC). |
| --- | --- |

—

Dokumentunderskriveren må ikke signere dokumenter, der er gyldige i længere tid end dokumentunderskrivercertifikatet (DSC).

| — | Medlemsstater, der driver deres eget CSCA, skal fastsætte gyldighedsperioder for deres CSCA og alle udstedte certifikater, og de skal sørge for fornyelse af certifikater. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater, der driver deres eget CSCA, skal fastsætte gyldighedsperioder for deres CSCA og alle udstedte certifikater, og de skal sørge for fornyelse af certifikater.

Anbefalinger vedrørende gyldighedsperioder kan ses i afsnit 4.2.

3.3.   De uploadede datas integritet og ægthed

De nationale backends kan bruge DCCG til at uploade og downloade digitalt signerede datapakker efter vellykket gensidig autentificering. I begyndelsen indeholder disse datapakker medlemsstaternes DSC'er. Det nøglepar, der anvendes af den nationale backend til digital signatur af datapakker ved upload til DCCG-systemet, kaldes den nationale backends uploadsignaturnøglepar, og det tilsvarende offentlige nøglecertifikat benævnes NBUP-certifikatet. Hver medlemsstat har sit eget NBUP-certifikat, som kan være selvsigneret eller udstedt af et eksisterende certificeringscenter, såsom et offentligt certificeringscenter (dvs. et certificeringscenter, der udsteder certifikater i overensstemmelse med CA/Browser Forums basiskrav). NBUP-certifikatet skal være forskelligt fra alle andre certifikater, der anvendes af medlemsstaten (dvs. CSCA-certifikater, TLS-klient-certifikater og DSC'er).

Medlemsstaterne skal udlevere uploadcertifikatet til DCCG-operatøren under den indledende registreringsprocedure (se yderligere oplysninger i afsnit 4.1). Hver medlemsstat er ansvarlig for sine nationale data og for beskyttelsen af den private nøgle, der anvendes til signatur ved upload.

Andre medlemsstater kan kontrollere de signerede datapakker ved hjælp af uploadcertifikaterne fra DCCG. DCCG kontrollerer ægtheden og integriteten af de uploadede data mod NB's uploadcertifikat, inden dataene stilles til rådighed for andre medlemsstater.

3.4.   Krav til den tekniske DCCG-arkitektur

Kravene til den tekniske DCCG-arkitektur er som følger:

| — | DCCG anvender gensidig TLS-autentificering til at etablere en autentificeret krypteret forbindelse til NB'erne. DCCG fører derfor en positivliste over registrerede NBTLS-klientcertifikater |
| --- | --- |

—

DCCG anvender gensidig TLS-autentificering til at etablere en autentificeret krypteret forbindelse til NB'erne. DCCG fører derfor en positivliste over registrerede NBTLS-klientcertifikater

| — | DCCG anvender to digitale certifikater (DCCGTLS og DCCGTA) med to særskilte nøglepar. Den private nøgle i nøgleparret for DCCGTA opbevares offline (ikke på DCCG's onlinekomponenter) |
| --- | --- |

—

DCCG anvender to digitale certifikater (DCCGTLS og DCCGTA) med to særskilte nøglepar. Den private nøgle i nøgleparret for DCCGTA opbevares offline (ikke på DCCG's onlinekomponenter)

| — | DCCG fører en tillidsliste over de NBCSCA-certifikater, der er underskrevet med den private DCCGTA-nøgle. |
| --- | --- |

—

DCCG fører en tillidsliste over de NBCSCA-certifikater, der er underskrevet med den private DCCGTA-nøgle.

| — | Krypteringen, der anvendes, skal opfylde kravene i afsnit 5.1. |
| --- | --- |

—

Krypteringen, der anvendes, skal opfylde kravene i afsnit 5.1.

4.   Administration af certifikaters livscyklus

4.1.   Registrering af nationale backends

Medlemsstaterne skal registrere sig hos DCCG-operatøren for at deltage i DCCG-systemet. I dette afsnit beskrives den tekniske og operationelle procedure, der skal følges ved registrering af en national backend.

DCCG-operatøren og medlemsstaten skal udveksle oplysninger om tekniske kontaktpersoner i forbindelse med onboardingprocessen. Det antages, at de tekniske kontaktpersoner er legitimeret af deres medlemsstater, og at identifikation/autentificering heraf foretages via andre kanaler. Autentificeringen kan f.eks. gennemføres ved, at en medlemsstats tekniske kontakt leverer certifikaterne som password-krypterede filer via e-mail og deler det tilknyttede password med DCCG-operatøren via telefon. Der kan også anvendes andre sikre kanaler, som DCCG-operatøren har defineret.

Medlemsstaten skal indgive tre digitale certifikater under registrerings- og identifikationsprocessen:

| — | Medlemsstatens TLS-certifikat (NBTLS) |
| --- | --- |

—

Medlemsstatens TLS-certifikat (NBTLS)

| — | Medlemsstatens uploadcertifikat (NBUP) |
| --- | --- |

—

Medlemsstatens uploadcertifikat (NBUP)

| — | Medlemsstatens CSCA-certifikat(er) (NBCSCA). |
| --- | --- |

—

Medlemsstatens CSCA-certifikat(er) (NBCSCA).

Alle indgivne certifikater skal opfylde de krav, der er fastsat i afsnit 5. DCCG-operatøren skal kontrollere, at de indgivne certifikater opfylder kravene i afsnit 5. Efter identifikationen og registreringen skal DCCG-operatøren:

| — | tilføje NBCSCA-certifikatet eller -certifikaterne til den tillidsliste, der er underskrevet med den private nøgle, som svarer til den offentlige nøgle i DCCGTA |
| --- | --- |

—

tilføje NBCSCA-certifikatet eller -certifikaterne til den tillidsliste, der er underskrevet med den private nøgle, som svarer til den offentlige nøgle i DCCGTA

| — | tilføje NBTLS-certifikatet til positivlisten for slutpunktet for DCCGTLS |
| --- | --- |

—

tilføje NBTLS-certifikatet til positivlisten for slutpunktet for DCCGTLS

| — | tilføje NBUP-certifikatet til DCCG-systemet |
| --- | --- |

—

tilføje NBUP-certifikatet til DCCG-systemet

| — | stille de offentlige DCCGTA- og DCCGTLS-nøglecertifikater til rådighed for medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

stille de offentlige DCCGTA- og DCCGTLS-nøglecertifikater til rådighed for medlemsstaten.

4.2.   Certificeringscentre, gyldighedsperioder og fornyelse

En medlemsstats CSCA-certifikater kan være selvsignerede, såfremt medlemsstaten ønsker at drive sit eget CSCA. Det fungerer som medlemsstatens tillidsanker, og derfor skal medlemsstaten indføre kraftig beskyttelse af den private nøgle, der svarer til CSCA's offentlige nøgle. Det anbefales, at medlemsstaterne anvender et offlinesystem til deres CSCA, dvs. et computersystem, der ikke er tilsluttet noget netværk. Der skal anvendes flerpersonskontrol til at få adgang til systemet (f.eks. efter »fire øjne«-princippet). Efter signering af DSC'er skal der anvendes operationelle kontroller, og det system, der ligger inde med den private CSCA-nøgle, skal opbevares sikkert med strenge adgangskontroller. Hardwaresikkerhedsmoduler eller chipkort kan anvendes til at beskytte den private CSCA-nøgle yderligere. Digitale certifikater indeholder en gyldighedsperiode, der gør det nødvendigt at forny dem. Certifikaterne skal fornyes for at anvende nye kryptografiske nøgler og tilpasse nøglestørrelserne i tilfælde af, at stigende computerkraft eller nye former for angreb truer sikkerheden af den anvendte kryptografiske algoritme. Shell-modellen anvendes (se afsnit 3.2).

Følgende gyldighedsperioder anbefales i betragtning af de digitale covidcertifikaters gyldighedsperiode på ét år:

| — | CSCA: 4 år |
| --- | --- |

—

CSCA: 4 år

| — | DSC: 2 år |
| --- | --- |

—

DSC: 2 år

| — | Upload: 1-2 år |
| --- | --- |

—

Upload: 1-2 år

| — | Autentificering af TLS-klient: 1-2 år |
| --- | --- |

—

Autentificering af TLS-klient: 1-2 år

Med henblik på en rettidig fornyelse anbefales følgende anvendelsesperioder for de private nøgler:

| — | CSCA: 1 år |
| --- | --- |

—

CSCA: 1 år

| — | DSC: 6 måneder |
| --- | --- |

—

DSC: 6 måneder

Medlemsstaterne skal oprette nye uploadcertifikater og TLS-certifikater rettidigt, f.eks. en måned før udløbet, for at forhindre problemer med driften. CSCA-certifikater og DSC'er bør fornyes mindst en måned, inden anvendelsen af den private nøgle ophører (under hensyntagen til de påkrævede operationelle procedurer). Medlemsstaterne skal levere ajourførte CSCA-, upload- og TLS-certifikater til DCCG-operatøren. Udløbne certifikater fjernes fra positivlisten og tillidslisten.

Medlemsstaterne og DCCG-operatøren skal føre tilsyn med gyldigheden af deres egne certifikater. Der er ingen central enhed, der fører tilsyn med certifikaternes gyldighed eller underretter deltagerne herom.

4.3.   Tilbagekaldelse af certifikater

Generelt kan digitale certifikater tilbagekaldes af deres udstedende certificeringscenter ved hjælp af certifikattilbagekaldelseslister eller en Online Certificate Status Protocol Responder (OCSP). CSCA'erne for DCC-systemet bør stille lister over certifikattilbagekaldelser (CRL'er) til rådighed. Selv hvis disse CRL'er i øjeblikket ikke anvendes af andre medlemsstater, bør de integreres med henblik på fremtidig anvendelse. Hvis et CSCA beslutter ikke at stille CRL'er til rådighed, skal dette CSCA's DSC'er fornyes, når CRL'erne bliver obligatoriske. Kontrollører bør ikke anvende OCSP til validering af DSC'er og bør i stedet anvende CRL'er. Det anbefales, at den nationale backend udfører den nødvendige validering af DSC'er, der downloades fra DCCG, og kun fremsender et sæt pålidelige og validerede DSC'er til de nationale DCC-validatorer. DCC-validatorerne bør i deres valideringsproces ikke udføre tilbagekaldelseskontrol af DSC'er. En af grundene hertil er at beskytte DCC-indehavernes privatliv ved at undgå enhver risiko for, at anvendelsen af en bestemt DSC overvåges af dens tilknyttede OCSP Responder.

Medlemsstaterne kan selv fjerne deres DSC'er fra DCCG ved hjælp af gyldige upload- og TLS-certifikater. Fjernelsen af en DSC indebærer, at alle DCC'er, der er udstedt med denne DSC, bliver ugyldige, når medlemsstaterne henter de ajourførte DSC-lister. Beskyttelsen af DSC'ers tilsvarende private nøglemateriale er af afgørende betydning. Medlemsstaterne skal underrette DCCG-operatøren, når upload- eller TLS-certifikater skal tilbagekaldes, f.eks. hvis der opstår en sikkerhedsbrist i den nationale backend. DCCG-operatøren kan derefter fjerne tilliden til det berørte certifikat, f.eks. ved at fjerne det fra TLS-positivlisten. DCCG-operatøren kan fjerne uploadcertifikaterne fra DCCG-databasen. Pakker, der er signeret med disse uploadcertifikaters tilsvarende private nøgle, bliver ugyldige, når de nationale backends fjerner tilliden til det tilbagekaldte uploadcertifikat. Hvis et CSCA-certifikat skal tilbagekaldes, underretter medlemsstaterne DCCG-operatøren og de andre medlemsstater, som de har et tillidsforhold til. DCCG-operatøren vil derefter udstede en ny tillidsliste, hvori det pågældende certifikat ikke længere er indeholdt. Alle DSC'er udstedt af denne CSCA bliver ugyldige, når medlemsstaterne ajourfører tillidslageret i deres nationale backend. Hvis DCCGTLS- eller DCCGTA-certifikatet skal tilbagekaldes, skal DCCG-operatøren og medlemsstaterne samarbejde om at oprette en ny pålidelig TLS-forbindelse og tillidsliste.

5.   Certifikatskabeloner

Dette afsnit indeholder kryptografiske krav og kryptografisk vejledning samt krav til certifikatskabeloner. Certifikatskabelonerne for DCCG-certifikaterne defineres i dette afsnit.

5.1.   Kryptografiske krav

Kryptografiske algoritmer og TLS-kryptering skal vælges på grundlag af de gældende anbefalinger fra det tyske forbundskontor for informationssikkerhed (BSI) eller SOG-IS. Disse anbefalinger og anbefalingerne fra andre institutioner og standardiseringsorganisationer ligner hinanden. Anbefalingerne findes i de tekniske retningslinjer TR 02102-1 og TR 02102-2 (1) eller SOG-IS Agreed Cryptographic Mechanisms
   (2).

5.1.1.   Krav til DSC

Kravene i bilag I, afsnit 3.2.2, finder anvendelse. Det anbefales derfor kraftigt, at dokumentunderskrivere anvender den digitale signaturalgoritme med elliptisk kurve (EC-DSA) NIST-p-256 (som defineret i tillæg D til FIPS PUB 186-4). Andre elliptiske kurver understøttes ikke. På grund af DCC's pladsbegrænsninger bør medlemsstaterne ikke anvende RSA-PSS, selv om den er tilladt som reservealgoritme. Hvis medlemsstaterne anvender RSA-PSS, bør modulo være på 2048 eller højst 3072 bit. SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit skal anvendes som kryptografisk hashfunktion (se ISO/IEC 10118-3:2004) for DSC-signaturen.

5.1.2.   Krav til TLS-, upload- og CSCA-certifikater

For digitale certifikater og kryptografiske signaturer i DCCG-sammenhæng er de vigtigste krav til kryptografiske algoritmer og nøglelængde opsummeret i følgende tabel (pr. 2021):

| Signaturalgoritme | Nøglestørrelse | Hashfunktion |
| --- | --- | --- |
| EC-DSA | Min. 250 bit | SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit |
| RSA-PSS (udfyldning anbefalet) RSA-PKCS#1 v1.5 (nedarvet udfyldning) | RSA modulo (N) på min. 3000 bit med offentlig eksponent e > 2^16 | SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit |
| DSA | Primtal p på min. 3000 bit, nøgle q på 250 bit | SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit |

Signaturalgoritme

Nøglestørrelse

Hashfunktion

EC-DSA

Min. 250 bit

SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit

RSA-PSS (udfyldning anbefalet) RSA-PKCS#1 v1.5 (nedarvet udfyldning)

RSA modulo (N) på min. 3000 bit med offentlig eksponent e > 2^16

SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit

DSA

Primtal p på min. 3000 bit, nøgle q på 250 bit

SHA-2 med en outputlængde på ≥ 256 bit

Den anbefalede elliptiske kurve til EC-DSA er NIST-p-256 på grund af dens udbredte anvendelse.

5.2.   CSCA-certifikat (NBCSCA)

Nedenstående tabel giver vejledning vedrørende skabelonen for NBCSCA-certifikatet, hvis en medlemsstat beslutter at drive sin egen CSCA til DCC-systemet.

Angivelser med fed skrift er påkrævede (skal indgå i certifikatet), og angivelser med kursiv anbefales (bør indgå i certifikatet). For tomme felter er der ikke defineret nogen anbefalinger.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Emne | cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der driver pågældende CSCA> |
| Nøgleanvendelse | certifikatsignatur,
  CRL-signatur (som minimum) |
| Basisbegrænsninger | CA = sand, stilængdebegrænsninger = 0 |

Felt

Værdi

Emne

cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der driver pågældende CSCA>

Nøgleanvendelse

certifikatsignatur,
  CRL-signatur (som minimum)

Basisbegrænsninger

CA = sand, stilængdebegrænsninger = 0

Feltet for emnets navn må ikke være tomt, og navnet skal være unikt inden for den angivne medlemsstat. Landekoden (c) skal svare til den medlemsstat, der skal anvende dette CSCA-certifikat. Certifikatet skal indeholde en unik identifikator til emnenøgle (SKI) i henhold til RFC 5280 (3).

5.3.   Dokumentsigneringscertifikat (DSC)

Følgende tabel indeholder vejledning om DSC. Angivelser med fed skrift er påkrævede (skal indgå i certifikatet), og angivelser med kursiv anbefales (bør indgå i certifikatet). For tomme felter er der ikke defineret nogen anbefalinger.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Serienummer | unikt serienummer |
| Emne | cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der anvender dette DSC> |
| Nøgleanvendelse | digital signatur (som minimum) |

Felt

Værdi

Serienummer

unikt serienummer

Emne

cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der anvender dette DSC>

Nøgleanvendelse

digital signatur (som minimum)

DSC'et skal signeres med en privat nøgle, der svarer til et CSCA-certifikat, som anvendes af medlemsstaten.

Følgende udvidelser skal anvendes:

| — | Certifikatet skal indeholde en nøgleidentifikator (Authority Key Identifier — AKI), der svarer til identifikatoren for emnenøglen (Subject Key Identifier — SKI) i det udstedende CSCA-certifikat |
| --- | --- |

—

Certifikatet skal indeholde en nøgleidentifikator (Authority Key Identifier — AKI), der svarer til identifikatoren for emnenøglen (Subject Key Identifier — SKI) i det udstedende CSCA-certifikat

| — | Certifikatet bør indeholde en unik identifikator til emnenøgle (SKI) i overensstemmelse med RFC 5280 (4). |
| --- | --- |

—

Certifikatet bør indeholde en unik identifikator til emnenøgle (SKI) i overensstemmelse med RFC 5280 (4).

Certifikatet bør desuden indeholde CRL-distributionspunktudvidelsen med henvisning til listen over tilbagekaldte certifikater (CRL), som stilles til rådighed af det CSCA, der udstedte DSC'en.

DSC'en kan indeholde en udvidet nøgleanvendelsesudvidelse med nul eller flere nøglepolitikidentifikatorer, som begrænser antallet af HCERT-typer, som dette certifikat har lov til at kontrollere. Hvis der findes en eller flere, kontrollerer kontrollørerne nøgleanvendelsen i forhold til den lagrede HCERT. Med henblik herpå defineres følgende værdier for udvidet nøgleanvendelse:

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.1 for udstedere i forbindelse med test |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.2 for udstedere i forbindelse med vaccine |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.3 for udstedere i forbindelse med restitution |

Felt

Værdi

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.1 for udstedere i forbindelse med test

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.2 for udstedere i forbindelse med vaccine

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.3 for udstedere i forbindelse med restitution

Hvis der ikke foreligger nogen nøgleanvendelsesudvidelse (dvs. ingen udvidelser eller udvidelser med værdien nul), kan dette certifikat anvendes til at validere enhver type HCERT. Andre dokumenter kan definere relevante yderligere udvidelser til identifikatorer for nøgleanvendelsespolitik, der anvendes i forbindelse med validering af HCERT'er.

5.4.   Uploadcertifikater (NBUP)

Nedenstående tabel indeholder vejledning om den nationale backends uploadcertifikat. Angivelser med fed skrift er påkrævede (skal indgå i certifikatet), og angivelser med kursiv anbefales (bør indgå i certifikatet). For tomme felter er der ikke defineret nogen anbefalinger.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Emne | cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der anvender dette uploadcertifikat> |
| Nøgleanvendelse | digital signatur (som minimum) |

Felt

Værdi

Emne

cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<medlemsstat, der anvender dette uploadcertifikat>

Nøgleanvendelse

digital signatur (som minimum)

5.5.   TLS-klientautentificering for den nationale backend (NBTLS)

Nedenstående tabel indeholder vejledning om den nationale backends certifikat til TLS-klientautentificering. Angivelser med fed skrift er påkrævede (skal indgå i certifikatet), og angivelser med kursiv anbefales (bør indgå i certifikatet). For tomme felter er der ikke defineret nogen anbefalinger.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Emne | cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<NB'ens medlemsstat> |
| Nøgleanvendelse | digital signatur (som minimum) |
| Udvidet nøgleanvendelse | klientautentificering (1.3.6.1.5.5.7.3.2) |

Felt

Værdi

Emne

cn=<unikt fællesnavn, der ikke må være tomt>,
  o=<Udbyder>,
  c=<NB'ens medlemsstat>

Nøgleanvendelse

digital signatur (som minimum)

Udvidet nøgleanvendelse

klientautentificering (1.3.6.1.5.5.7.3.2)

Certifikatet kan også indeholde serverautentificeringen for den udvidede nøgleanvendelse (1.3.6.1.5.5.7.3.1), men dette er ikke påkrævet.

5.6.   Certifikat for signatur af tillidslisten (DCCGTA)

Følgende tabel definerer DCCG's tillidsanker-certifikat.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Emne | cn = portal for det digitale grønne certifikat
   (5)
  , o = <udbyder>, c = <land> |
| Nøgleanvendelse | digital signatur (som minimum) |

Felt

Værdi

Emne

cn = portal for det digitale grønne certifikat
   (5)
  , o = <udbyder>, c = <land>

Nøgleanvendelse

digital signatur (som minimum)

5.7.   DCCG's TLS-servercertifikater (DCCGTLS)

Følgende tabel definerer DCCG's TLS-certifikat.

| Felt | Værdi |
| --- | --- |
| Emne | CN = < FQDN eller DCCG's IP-adresse>, o = <udbyder>, c = <land> |
| SubjectAltName | dNSName: <navn på DCCG's DNS> eller iPAddress: <DCCG's IP-adresse> |
| Nøgleanvendelse | digital signatur (som minimum) |
| Udvidet nøgleanvendelse | serverautentificering(1.3.6.1.5.5.7.3.1) |

Felt

Værdi

Emne

CN = < FQDN eller DCCG's IP-adresse>, o = <udbyder>, c = <land>

SubjectAltName

dNSName: <navn på DCCG's DNS> eller iPAddress: <DCCG's IP-adresse>

Nøgleanvendelse

digital signatur (som minimum)

Udvidet nøgleanvendelse

serverautentificering(1.3.6.1.5.5.7.3.1)

Certifikatet kan også indeholde klientautentificeringen for den udvidede nøgleanvendelse (1.3.6.1.5.5.7.3.2), men dette er ikke påkrævet.

DCCG's TLS-certifikat skal udstedes af et offentligt pålideligt certificeringscenter (som er inkluderet i alle større browsere og operativsystemer og følger de grundlæggende krav i CA/Browser Forum)

---

(1)  BSI - Tekniske retningslinjer TR-02102 (bund.de)

(2)  SOG-IS - Dokumentation (sogis.eu)

(3)  rfc5280 (ietf.org)

(4)  rfc5280 (ietf.org)

(5)  Udtrykket »digitalt grønt certifikat« er bibeholdt i stedet for »EU's digitale covidcertifikat« i denne sammenhæng, fordi det er den terminologi, der er blevet fast indkodet og anvendt i certifikatet, inden medlovgiverne traf afgørelse om ny terminologi.

---