# Az Európai Unió L 246/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 246 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. július 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 246

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. július 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1136 végrehajtási határozata (2021. június 30.) a TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 4950. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1137 végrehajtási határozata (2021. június 30.) az európai ökopontszám (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 4951. számú dokumentummal történt) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1138 végrehajtási határozata (2021. július 7.) az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban az ellenőrző rendszerek megvalósítására vonatkozó nemzeti terveknek és azok módosításainak Bulgária és Románia tekintetében történő jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2021) 5158. számú dokumentummal történt) | 6 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | EGSZB 160/21 A sz. határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tevékenységeinek keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 8 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1136 végrehajtási határozata (2021. június 30.) a TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 4950. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 4950. számú dokumentummal történt)

1

*

A Bizottság (EU) 2021/1137 végrehajtási határozata (2021. június 30.) az európai ökopontszám (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2021) 4951. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 4951. számú dokumentummal történt)

4

*

A Bizottság (EU) 2021/1138 végrehajtási határozata (2021. július 7.) az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban az ellenőrző rendszerek megvalósítására vonatkozó nemzeti terveknek és azok módosításainak Bulgária és Románia tekintetében történő jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2021) 5158. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 5158. számú dokumentummal történt)

6

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

EGSZB 160/21 A sz. határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tevékenységeinek keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

8

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1136 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 30.)

a „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről

(az értesítés a C(2021) 4950. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet 2021. május 21-én nyújtották be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet 2021. május 21-én nyújtották be a Bizottsághoz.

| (2) | A kezdeményezés céljai a következők: „A kozmetikumokat gyártó cégek állatokon végzett kísérleteinek uniós tilalma olyan Európa ígéretét hordozta magában, ahol az állatok nem szenvednek és halnak meg kozmetikumok miatt. Ezt az ígéretet megszegték. A hatóságok továbbra is állatkísérleteket írnak elő a kozmetikai termékekben használt összetevőkkel kapcsolatban, ami ellentétes a lakosság elvárásaival és kívánságaival, valamint a jogalkotói szándékkal. Soha nem rendelkeztünk azonban olyan hatékony, nem állatkísérleteken alapuló eszközökkel, amelyek garantálják a biztonságot, és kiváló lehetőségünk van az emberi egészség és a környezet védelmének forradalmasítására. Az Európai Bizottságnak fenn kell tartania és meg kell erősítenie a tilalmat és az állatkísérlet-mentes biztonsági értékelésre való áttérést.” |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezés céljai a következők: „A kozmetikumokat gyártó cégek állatokon végzett kísérleteinek uniós tilalma olyan Európa ígéretét hordozta magában, ahol az állatok nem szenvednek és halnak meg kozmetikumok miatt. Ezt az ígéretet megszegték. A hatóságok továbbra is állatkísérleteket írnak elő a kozmetikai termékekben használt összetevőkkel kapcsolatban, ami ellentétes a lakosság elvárásaival és kívánságaival, valamint a jogalkotói szándékkal. Soha nem rendelkeztünk azonban olyan hatékony, nem állatkísérleteken alapuló eszközökkel, amelyek garantálják a biztonságot, és kiváló lehetőségünk van az emberi egészség és a környezet védelmének forradalmasítására. Az Európai Bizottságnak fenn kell tartania és meg kell erősítenie a tilalmat és az állatkísérlet-mentes biztonsági értékelésre való áttérést.”

| (3) | A szervezői csoport felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a következő lépéseket: (1) „a kozmetikai célú állatkísérletek tilalmának védelme és megerősítése; jogszabály-módosítás kezdeményezése annak érdekében, hogy a fogyasztók, a munkavállalók és a környezet védelme minden kozmetikai összetevő tekintetében bármikor, bármilyen célból végzett állatkísérletek nélkül valósuljon meg”; (2) „a vegyi anyagokról szóló uniós szabályozás átalakítása; az emberi egészség és a környezet védelmének biztosítása a vegyi anyagok új állatkísérleti követelmények bevezetése nélkül történő kezelése révén”; (3) „a tudomány korszerűsítése az EU-ban; kötelezettségvállalás egy olyan jogalkotási javaslat mellett, amely a jelenlegi jogalkotási ciklus vége előtt ütemtervet vázol fel az EU-ban végzett valamennyi állatkísérlet fokozatos megszüntetésére vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(3)

A szervezői csoport felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a következő lépéseket: (1) „a kozmetikai célú állatkísérletek tilalmának védelme és megerősítése; jogszabály-módosítás kezdeményezése annak érdekében, hogy a fogyasztók, a munkavállalók és a környezet védelme minden kozmetikai összetevő tekintetében bármikor, bármilyen célból végzett állatkísérletek nélkül valósuljon meg”; (2) „a vegyi anyagokról szóló uniós szabályozás átalakítása; az emberi egészség és a környezet védelmének biztosítása a vegyi anyagok új állatkísérleti követelmények bevezetése nélkül történő kezelése révén”; (3) „a tudomány korszerűsítése az EU-ban; kötelezettségvállalás egy olyan jogalkotási javaslat mellett, amely a jelenlegi jogalkotási ciklus vége előtt ütemtervet vázol fel az EU-ban végzett valamennyi állatkísérlet fokozatos megszüntetésére vonatkozóan.”

| (4) | A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A melléklet három részből áll: „Az EU világszinten élen jár a kozmetikai termékekkel kapcsolatos állatkísérletek végzésének és az érintett termékek forgalmazásának betiltása terén”, „A vegyi anyagokról szóló szabályozás átalakítása” és „A tudomány korszerűsítése az EU-ban”. A melléklet ismerteti, hogy a szervezők szerint hogyan kell felülvizsgálni az 1223/2009/EK rendeletet (2), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), valamint a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). A melléklet főként arról szolgál információkkal, hogy a kezdeményezés hogyan járulna hozzá a Bizottságnak „a vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiában” (5) és „ az európai zöld megállapodásban” (6) meghatározott politikai célkitűzéseihez. A melléklet azt is javasolja, hogy a Bizottság hozzon olyan támogató intézkedéseket, mint például az állatkísérletekre vonatkozó jelenlegi tilalmak végrehajtásának biztosítása vagy a kozmetikai összetevőkre vonatkozó vizsgálati stratégia kidolgozása, kizárólag állatkísérletek nélküli értékelési stratégiák alkalmazásával. Úgy tűnik, hogy ezek az intézkedések kiegészítik azokat a jogi aktusokra irányuló javaslatokat, amelyek elfogadására a Bizottság felkérést kap, és ezért pusztán kiegészítő jellegűnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(4)

A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A melléklet három részből áll: „Az EU világszinten élen jár a kozmetikai termékekkel kapcsolatos állatkísérletek végzésének és az érintett termékek forgalmazásának betiltása terén”, „A vegyi anyagokról szóló szabályozás átalakítása” és „A tudomány korszerűsítése az EU-ban”. A melléklet ismerteti, hogy a szervezők szerint hogyan kell felülvizsgálni az 1223/2009/EK rendeletet (2), az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), valamint a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). A melléklet főként arról szolgál információkkal, hogy a kezdeményezés hogyan járulna hozzá a Bizottságnak „a vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiában” (5) és „ az európai zöld megállapodásban” (6) meghatározott politikai célkitűzéseihez. A melléklet azt is javasolja, hogy a Bizottság hozzon olyan támogató intézkedéseket, mint például az állatkísérletekre vonatkozó jelenlegi tilalmak végrehajtásának biztosítása vagy a kozmetikai összetevőkre vonatkozó vizsgálati stratégia kidolgozása, kizárólag állatkísérletek nélküli értékelési stratégiák alkalmazásával. Úgy tűnik, hogy ezek az intézkedések kiegészítik azokat a jogi aktusokra irányuló javaslatokat, amelyek elfogadására a Bizottság felkérést kap, és ezért pusztán kiegészítő jellegűnek tekinthetők.

| (5) | A szervezői csoport egy szakpolitikai dokumentum formájában további információkat is benyújtott, amely részletesebb tájékoztatást nyújt a három fő cselekvési felhívásáról. |
| --- | --- |

(5)

A szervezői csoport egy szakpolitikai dokumentum formájában további információkat is benyújtott, amely részletesebb tájékoztatást nyújt a három fő cselekvési felhívásáról.

| (6) | Amennyiben a kezdeményezés célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit közelítő intézkedések elfogadása, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 114. cikke alapján jogi aktust fogadjon el. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben a kezdeményezés célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit közelítő intézkedések elfogadása, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 114. cikke alapján jogi aktust fogadjon el.

| (7) | A fenti okból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(7)

A fenti okból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (8) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek – beleértve az arányosság elvével és az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
| --- | --- |

(8)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek – beleértve az arányosság elvével és az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e.

| (9) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a javaslat megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
| --- | --- |

(9)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a javaslat megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket.

| (10) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(10)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (11) | A „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni, |
| --- | --- |

(11)

A „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű európai polgári kezdeményezést nyilvántartásba kell venni.

2. cikk

E határozat címzettje a „TÁMOGASSUK AZ ÁLLATKÍNZÁS NÉLKÜL ELŐÁLLÍTOTT KOZMETIKAI TERMÉKEKET – AZ ÁLLATKÍSÉRLET-MENTES ELŐÁLLÍTÁSI FOLYAMATOK MELLETTI UNIÓS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉRDEKÉBEN” elnevezésű európai polgári kezdeményezés szervezői csoportja, akiket kapcsolattartó személyként Sabrina ENGEL és Cezary WYSZYŃSKI képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 30-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1223/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a kozmetikai termékekről (HL L 342., 2009.12.22., 59. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

4

(5)  A Bizottság közleménye – A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért, 2020. október 14., COM(2020) 667 final

5

(6)  A Bizottság közleménye – Az európai zöld megállapodás, 2019. december 11., COM(2019) 640 final;

6

---

| 2021.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1137 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 30.)

az „európai ökopontszám” (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről

(az értesítés a C(2021) 4951. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2021. május 13-án benyújtották az „európai ökopontszám” (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2021. május 13-án benyújtották az „európai ökopontszám” (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet.

| (2) | A kezdeményezés céljai a következők: „Civil mozgalom vagyunk, amelyet Európa különböző országaiban élő olyan fiatalok irányítanak, akik konkrét lépéseket akarnak tenni a környezetünkért! Tekintettel az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás törekvéseire, felhívjuk az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy megbízható „európai ökopontszámot”. Ez egy címke, amely átlátható információkkal látja el az európai fogyasztókat az Európai Unió piacán gyártott vagy értékesített termékek környezeti hatásairól. Ez a kötelező és jól látható jelölés a csomagoláson egyszerű és megbízható tájékoztatást nyújtana a termék környezeti hatásáról a kiválasztott betű szerint („A” = nagyon környezetbarát, és „F” = nagyon káros a környezetre).” |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezés céljai a következők: „Civil mozgalom vagyunk, amelyet Európa különböző országaiban élő olyan fiatalok irányítanak, akik konkrét lépéseket akarnak tenni a környezetünkért! Tekintettel az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás törekvéseire, felhívjuk az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy megbízható „európai ökopontszámot”. Ez egy címke, amely átlátható információkkal látja el az európai fogyasztókat az Európai Unió piacán gyártott vagy értékesített termékek környezeti hatásairól. Ez a kötelező és jól látható jelölés a csomagoláson egyszerű és megbízható tájékoztatást nyújtana a termék környezeti hatásáról a kiválasztott betű szerint („A” = nagyon környezetbarát, és „F” = nagyon káros a környezetre).”

| (3) | A kezdeményezés a következő konkrét célokat sorolja fel: „[1] annak lehetővé tétele, hogy az európai fogyasztók egy egyértelmű és megbízható jelölés alapján megalapozott döntéseket hozhassanak, amelyek figyelembe veszik a kínált termékek környezeti hatását; [2] a szakemberek ösztönzése termékeik környezeti hatásának csökkentésére, és a már környezetbarát termékek kiemelése; [3] egységesített számításokon alapuló egységes címke biztosítása Európa egész területére, elkerülve, hogy a sokféle környezetvédelmi címke összezavarja a fogyasztót.” |
| --- | --- |

(3)

A kezdeményezés a következő konkrét célokat sorolja fel: „[1] annak lehetővé tétele, hogy az európai fogyasztók egy egyértelmű és megbízható jelölés alapján megalapozott döntéseket hozhassanak, amelyek figyelembe veszik a kínált termékek környezeti hatását; [2] a szakemberek ösztönzése termékeik környezeti hatásának csökkentésére, és a már környezetbarát termékek kiemelése; [3] egységesített számításokon alapuló egységes címke biztosítása Európa egész területére, elkerülve, hogy a sokféle környezetvédelmi címke összezavarja a fogyasztót.”

| (4) | A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A szervezők üdvözlik, hogy az Unió már most proaktív lépéseket tesz az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében. Állításuk szerint a fogyasztók részéről egyre nagyobb az igény arra, hogy világos és átlátható tájékoztatást kapjanak az általuk vásárolt termékekről. Utalnak más hasonló kezdeményezések és címkék sikerére, amelyek az élelmiszerek tápértékét jelzik, vagy a termékek környezeti hatásáról tájékoztatnak. Mivel ezek főként magánkezdeményezések, a szervezők szerint hiányzik a megközelítés és a végrehajtás egész Unióra kiterjedő harmonizációja. Véleményük szerint kötelezővé kellene tenni a javasolt európai ökopontszám (EcoScore) címkét, amely azonos számítási eljáráson alapuló egységes jelölést kínál az Unió egészében. Az alkalmazandó számítási módszereket tudományos bizonyítékok alapján kellene meghatározni, a címkének pedig a fogyasztók számára könnyen hozzáférhetőnek kellene lennie (például egy beszkennelhető vonalkód a terméken). |
| --- | --- |

(4)

A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A szervezők üdvözlik, hogy az Unió már most proaktív lépéseket tesz az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében. Állításuk szerint a fogyasztók részéről egyre nagyobb az igény arra, hogy világos és átlátható tájékoztatást kapjanak az általuk vásárolt termékekről. Utalnak más hasonló kezdeményezések és címkék sikerére, amelyek az élelmiszerek tápértékét jelzik, vagy a termékek környezeti hatásáról tájékoztatnak. Mivel ezek főként magánkezdeményezések, a szervezők szerint hiányzik a megközelítés és a végrehajtás egész Unióra kiterjedő harmonizációja. Véleményük szerint kötelezővé kellene tenni a javasolt európai ökopontszám (EcoScore) címkét, amely azonos számítási eljáráson alapuló egységes jelölést kínál az Unió egészében. Az alkalmazandó számítási módszereket tudományos bizonyítékok alapján kellene meghatározni, a címkének pedig a fogyasztók számára könnyen hozzáférhetőnek kellene lennie (például egy beszkennelhető vonalkód a terméken).

| (5) | A szervezők felkérik a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Unióban gyártott vagy értékesített termékekre vonatkozó egységes címkét előíró jogszabályra, amely átlátható tájékoztatást nyújt az uniós polgároknak e termékek környezeti hatásairól. |
| --- | --- |

(5)

A szervezők felkérik a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Unióban gyártott vagy értékesített termékekre vonatkozó egységes címkét előíró jogszabályra, amely átlátható tájékoztatást nyújt az uniós polgároknak e termékek környezeti hatásairól.

| (6) | A javaslat alapulhat a Szerződés 114. vagy 192. cikkén. A Szerződés 114. cikke jogalapot nyújt a Bizottságnak arra, hogy intézkedéseket javasoljon a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésinek közelítésére, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése. A Szerződés 192. cikke jogalapot biztosít a Bizottságnak ahhoz, hogy intézkedéseket javasoljon az uniós környezetvédelmi politikának a Szerződés 191. cikkében meghatározott célkitűzéseinek elérésére: a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására, az emberi egészség védelmére, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítására, valamint a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések nemzetközi szintű ösztönzésére. |
| --- | --- |

(6)

A javaslat alapulhat a Szerződés 114. vagy 192. cikkén. A Szerződés 114. cikke jogalapot nyújt a Bizottságnak arra, hogy intézkedéseket javasoljon a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésinek közelítésére, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése. A Szerződés 192. cikke jogalapot biztosít a Bizottságnak ahhoz, hogy intézkedéseket javasoljon az uniós környezetvédelmi politikának a Szerződés 191. cikkében meghatározott célkitűzéseinek elérésére: a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására, az emberi egészség védelmére, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítására, valamint a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések nemzetközi szintű ösztönzésére.

| (7) | A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(7)

A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (8) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy ebben az esetben teljesülnének-e a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek, többek között az arányosság elvével való összeegyeztethetőség. |
| --- | --- |

(8)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy ebben az esetben teljesülnének-e a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek, többek között az arányosság elvével való összeegyeztethetőség.

| (9) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartókat. |
| --- | --- |

(9)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartókat.

| (10) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(10)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (11) | Az „európai ökopontszám” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni, |
| --- | --- |

(11)

Az „európai ökopontszám” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „európai ökopontszám” (European EcoScore) elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

2. cikk

E határozat címzettjei a „európai ökopontszám” elnevezésű polgári kezdeményezés szervezői, akiket kapcsolattartó személyként Antoine THILL és Elsa KRAEMER képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 30-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---

| 2021.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1138 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. július 7.)

az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban az ellenőrző rendszerek megvalósítására vonatkozó nemzeti terveknek és azok módosításainak Bulgária és Románia tekintetében történő jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2021) 5158. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár és a román nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 109. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti tervek Bulgária és Románia általi benyújtására,

mivel:

| (1) | Az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamoknak az e rendelettel összhangban rögzített adatok tekintetében az ellenőrző rendszer megvalósítására nemzeti tervet kell kidolgozniuk, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatértékelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg. Az ilyen tervek módosításait jóváhagyás céljából be kell nyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

Az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamoknak az e rendelettel összhangban rögzített adatok tekintetében az ellenőrző rendszer megvalósítására nemzeti tervet kell kidolgozniuk, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatértékelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg. Az ilyen tervek módosításait jóváhagyás céljából be kell nyújtani a Bizottsághoz.

| (2) | Bulgária 2020. október 28-án jóváhagyás céljából benyújtotta a Bizottsághoz meglévő, a Bizottság által a 2013/82/EU bizottsági végrehajtási határozattal (2) jóváhagyott nemzeti tervének módosításait. Ezek a módosítások összhangban vannak az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében, valamint a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 143–145. cikkében megállapított feltételekkel. Ezért azokat jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(2)

Bulgária 2020. október 28-án jóváhagyás céljából benyújtotta a Bizottsághoz meglévő, a Bizottság által a 2013/82/EU bizottsági végrehajtási határozattal (2) jóváhagyott nemzeti tervének módosításait. Ezek a módosítások összhangban vannak az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében, valamint a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 143–145. cikkében megállapított feltételekkel. Ezért azokat jóvá kell hagyni.

| (3) | Románia 2020. december 9-én jóváhagyás céljából benyújtotta nemzeti tervét a Bizottsághoz. Ez a terv összhangban van az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében, valamint a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 143–145. cikkében megállapított feltételekkel. Ezért azt jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

Románia 2020. december 9-én jóváhagyás céljából benyújtotta nemzeti tervét a Bizottsághoz. Ez a terv összhangban van az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében, valamint a 404/2011/EU végrehajtási rendelet 143–145. cikkében megállapított feltételekkel. Ezért azt jóvá kell hagyni.

| (4) | Ez a határozat az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében vett jóváhagyási határozat. |
| --- | --- |

(4)

Ez a határozat az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében vett jóváhagyási határozat.

| (5) | A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a nemzeti tervek alkalmazását azok hatékony működése és annak tekintetében, hogy a terv mennyire képes biztosítani az 1224/2009/EK rendelet 33. cikke szerint a Bizottságnak bejelentett adatok teljességét, pontosságát és határidőn belüli jelentését. Ha a Bizottság által az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság szükségesnek ítéli a nemzeti ellenőrző tervek módosítását, a tagállamoknak ennek megfelelően módosítaniuk kell tervüket, |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a nemzeti tervek alkalmazását azok hatékony működése és annak tekintetében, hogy a terv mennyire képes biztosítani az 1224/2009/EK rendelet 33. cikke szerint a Bizottságnak bejelentett adatok teljességét, pontosságát és határidőn belüli jelentését. Ha a Bizottság által az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság szükségesnek ítéli a nemzeti ellenőrző tervek módosítását, a tagállamoknak ennek megfelelően módosítaniuk kell tervüket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja az ellenőrző rendszer megvalósítását szolgáló nemzeti terv Bulgária által 2020. október 28-án – az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikkének (8) bekezdésével összhangban – benyújtott módosításait.

2. cikk

A Bizottság jóváhagyja a Románia által az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2020. december 9-én benyújtott, az ellenőrző rendszer megvalósítására vonatkozó nemzeti tervet.

3. cikk

Ha az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság úgy véli, hogy az 1. és 2. cikk szerint jóváhagyott ellenőrző tervek nem biztosítják az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében megállapított kötelezettségek tagállamok általi hatékony végrehajtását, a Bizottság – az érintett tagállamokkal folytatott egyeztetést követően – kérheti az adott tervek módosítását. A tagállamok az ilyen kérésnek megfelelően módosítják ellenőrző tervüket.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság és Románia a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 7-én..

a Bizottság részéről

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2013/82/EU végrehajtási határozata (2013. február 13.) az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti terveknek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében történő, Bizottság általi jóváhagyásáról (HL L 44., 2013.2.15., 18. o.).

2

(3)  A Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 8.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

3

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2021.7.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/8

---

EGSZB 160/21 A sz. határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tevékenységeinek keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG,

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a rendelet), és különösen annak 25. cikkére,

Miután konzultált az európai adatvédelmi biztossal,

MIVEL:

| 1. | az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel (a továbbiakban: alkalmazási feltételek) összhangban, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2) határoz meg, valamint a fegyelmi eljárásokra és az igazgatási vizsgálatokra irányadó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról szóló 2005. december 7-i 635/05 A sz. EGSZB-határozat értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: EGSZB) felhatalmazással rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi eljárásokat és felfüggesztési eljárásokat folytasson; |
| --- | --- |

1.

az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel (a továbbiakban: alkalmazási feltételek) összhangban, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2) határoz meg, valamint a fegyelmi eljárásokra és az igazgatási vizsgálatokra irányadó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról szóló 2005. december 7-i 635/05 A sz. EGSZB-határozat értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: EGSZB) felhatalmazással rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi eljárásokat és felfüggesztési eljárásokat folytasson;

| 2. | 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) belső vizsgálatokat folytat valamennyi uniós intézménynél, szervnél, hivatalnál és ügynökségnél. 2016. január 13-án az EGSZB és az OLAF közös igazgatási megállapodást írt alá, melynek célja, hogy strukturált keretet biztosítson az együttműködéshez és elősegítse a kellő időben történő információcserét; |
| --- | --- |

2.

883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) belső vizsgálatokat folytat valamennyi uniós intézménynél, szervnél, hivatalnál és ügynökségnél. 2016. január 13-án az EGSZB és az OLAF közös igazgatási megállapodást írt alá, melynek célja, hogy strukturált keretet biztosítson az együttműködéshez és elősegítse a kellő időben történő információcserét;

| 3. | a személyzeti szabályzat 22a. és 22b. cikkével, valamint az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikkével összhangban az EGSZB személyzetének tagjai kötelesek bejelenteni az Unió érdekeit sértő, potenciálisan jogellenes tevékenységeket, ideértve a csalást és a korrupciót is. A személyzet tagjai kötelesek bejelenteni a hivatali feladatok ellátásával kapcsolatos olyan magatartást is, amely kimerítheti az uniós tisztviselők súlyos kötelezettségszegésének esetét. Ezt az EGSZB-n belül a visszaélések bejelentésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2016. március 2-i 53/16 A sz. határozat szabályozza; |
| --- | --- |

3.

a személyzeti szabályzat 22a. és 22b. cikkével, valamint az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikkével összhangban az EGSZB személyzetének tagjai kötelesek bejelenteni az Unió érdekeit sértő, potenciálisan jogellenes tevékenységeket, ideértve a csalást és a korrupciót is. A személyzet tagjai kötelesek bejelenteni a hivatali feladatok ellátásával kapcsolatos olyan magatartást is, amely kimerítheti az uniós tisztviselők súlyos kötelezettségszegésének esetét. Ezt az EGSZB-n belül a visszaélések bejelentésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2016. március 2-i 53/16 A sz. határozat szabályozza;

| 4. | az EGSZB intézkedéseket vezetett be a tényleges vagy lehetséges munkahelyi lelki vagy szexuális zaklatási ügyek eredményes megelőzésére és kezelésére. Ezeket az EGSZB titkárságán belül a munkahelyi lelki és szexuális zaklatás megelőzésére és kezelésére vonatkozó eljárásokról szóló 2014. szeptember 26-i 200/14 A sz. határozat rögzíti, amely egy informális és egy formális eljárást is meghatároz. Az informális eljárás során az a személy, aki úgy véli, hogy zaklatás áldozata, kapcsolatba léphet az EGSZB bizalmi személyeivel, és a kinevezésre jogosult hatóság intézkedéseket hozhat, mielőtt szükség esetén formális igazgatási vizsgálatot indítana; |
| --- | --- |

4.

az EGSZB intézkedéseket vezetett be a tényleges vagy lehetséges munkahelyi lelki vagy szexuális zaklatási ügyek eredményes megelőzésére és kezelésére. Ezeket az EGSZB titkárságán belül a munkahelyi lelki és szexuális zaklatás megelőzésére és kezelésére vonatkozó eljárásokról szóló 2014. szeptember 26-i 200/14 A sz. határozat rögzíti, amely egy informális és egy formális eljárást is meghatároz. Az informális eljárás során az a személy, aki úgy véli, hogy zaklatás áldozata, kapcsolatba léphet az EGSZB bizalmi személyeivel, és a kinevezésre jogosult hatóság intézkedéseket hozhat, mielőtt szükség esetén formális igazgatási vizsgálatot indítana;

| 5. | a személyzeti szabályzat 24. cikke és az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke értelmében az EGSZB személyzetének tagjai segítséget vehetnek igénybe minden olyan személy elleni eljárásban, aki az ő vagy családtagjai sérelmére, a beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármiféle, személy vagy vagyon elleni támadást követett el. Az EGSZB személyzetének tagjai a személyzeti szabályzat 25. cikke, az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke, illetve a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 46. és 124. cikke alapján kérelemmel fordulhatnak a kinevezésre jogosult hatósághoz. A személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése és az alkalmazási feltételek 46. és 124. cikke értelmében az EGSZB személyzetének tagjai ezenkívül panaszt nyújthatnak be az őket hátrányosan érintő intézkedések ellen; |
| --- | --- |

5.

a személyzeti szabályzat 24. cikke és az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke értelmében az EGSZB személyzetének tagjai segítséget vehetnek igénybe minden olyan személy elleni eljárásban, aki az ő vagy családtagjai sérelmére, a beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármiféle, személy vagy vagyon elleni támadást követett el. Az EGSZB személyzetének tagjai a személyzeti szabályzat 25. cikke, az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke, illetve a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 46. és 124. cikke alapján kérelemmel fordulhatnak a kinevezésre jogosult hatósághoz. A személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése és az alkalmazási feltételek 46. és 124. cikke értelmében az EGSZB személyzetének tagjai ezenkívül panaszt nyújthatnak be az őket hátrányosan érintő intézkedések ellen;

| 6. | az EGSZB a személyzeti szabályzat 29. és 43. cikke, valamint az alkalmazási feltételek 12. és 82. cikke alapján kiválasztási eljárásokat folytat személyzetének kiválasztására, felvételére, kinevezésére és értékelésére; |
| --- | --- |

6.

az EGSZB a személyzeti szabályzat 29. és 43. cikke, valamint az alkalmazási feltételek 12. és 82. cikke alapján kiválasztási eljárásokat folytat személyzetének kiválasztására, felvételére, kinevezésére és értékelésére;

| 7. | az EGSZB személyzetének tagjai a személyzeti szabályzat 26. cikkének a) pontja és az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke értelmében jogosultak megismerkedni egészségügyi irataikkal; |
| --- | --- |

7.

az EGSZB személyzetének tagjai a személyzeti szabályzat 26. cikkének a) pontja és az alkalmazási feltételek 11. és 81. cikke értelmében jogosultak megismerkedni egészségügyi irataikkal;

| 8. | az EGSZB az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 74. cikkének (8) bekezdése értelmében belső vizsgálatokat, valamint a költségvetési rendelet 116. cikkének (4) bekezdése szerinti ellenőrzéseket végezhet; |
| --- | --- |

8.

az EGSZB az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 74. cikkének (8) bekezdése értelmében belső vizsgálatokat, valamint a költségvetési rendelet 116. cikkének (4) bekezdése szerinti ellenőrzéseket végezhet;

| 9. | az EGSZB tevékenységeit a belső ellenőr a költségvetési rendelet 118. cikkével összhangban belső ellenőrzésnek veti alá; |
| --- | --- |

9.

az EGSZB tevékenységeit a belső ellenőr a költségvetési rendelet 118. cikkével összhangban belső ellenőrzésnek veti alá;

| 10. | az EGSZB a közbeszerzési eljárásokat a költségvetési rendelet VII. címe szerint végzi; |
| --- | --- |

10.

az EGSZB a közbeszerzési eljárásokat a költségvetési rendelet VII. címe szerint végzi;

| 11. | az ilyen igazgatási vizsgálatok és ellenőrzések keretében az EGSZB együttműködik más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel; |
| --- | --- |

11.

az ilyen igazgatási vizsgálatok és ellenőrzések keretében az EGSZB együttműködik más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel;

| 12. | az EGSZB – kérésükre vagy saját kezdeményezésére – együttműködhet harmadik országok nemzeti hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

12.

az EGSZB – kérésükre vagy saját kezdeményezésére – együttműködhet harmadik országok nemzeti hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel;

| 13. | az EGSZB az uniós tagállamok hatóságaival is együttműködhet, akár azok kérésére, akár saját kezdeményezésére. Ennek keretében bűnügyi vagy pénzügyi nyomozásokkal kapcsolatos információcserére is sor kerülhet; |
| --- | --- |

13.

az EGSZB az uniós tagállamok hatóságaival is együttműködhet, akár azok kérésére, akár saját kezdeményezésére. Ennek keretében bűnügyi vagy pénzügyi nyomozásokkal kapcsolatos információcserére is sor kerülhet;

| 14. | az EGSZB részt vesz az Európai Unió Bírósága elé kerülő ügyekben, amikor az ügyet a Bíróság elé utalja, megvédi az általa hozott és a Bíróság előtt megtámadott határozatot, vagy beavatkozik a feladataival összefüggő ügyekbe. Ezzel összefüggésben szükség lehet arra, hogy az EGSZB titokban tarthassa a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat; |
| --- | --- |

14.

az EGSZB részt vesz az Európai Unió Bírósága elé kerülő ügyekben, amikor az ügyet a Bíróság elé utalja, megvédi az általa hozott és a Bíróság előtt megtámadott határozatot, vagy beavatkozik a feladataival összefüggő ügyekbe. Ezzel összefüggésben szükség lehet arra, hogy az EGSZB titokban tarthassa a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat;

| 15. | az EGSZB elvégzi a személyek, az eszközök és az információk biztonságának garantálásához szükséges tevékenységeket, melyek – például a 222/19 A. sz. határozat (5) megsértésének megállapítására irányuló vizsgálatok – intézményen belül vagy külső felek bevonásával is végezhetők; |
| --- | --- |

15.

az EGSZB elvégzi a személyek, az eszközök és az információk biztonságának garantálásához szükséges tevékenységeket, melyek – például a 222/19 A. sz. határozat (5) megsértésének megállapítására irányuló vizsgálatok – intézményen belül vagy külső felek bevonásával is végezhetők;

| 16. | a rendelet 45. cikke (2) bekezdésének második mondatával összhangban az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére, illetve az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, a személyzeti bizottság vagy bármely érintett személy kérésére megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó és tudomására jutó ügyeket és tényeket; |
| --- | --- |

16.

a rendelet 45. cikke (2) bekezdésének második mondatával összhangban az adatvédelmi tisztviselő saját kezdeményezésére, illetve az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, a személyzeti bizottság vagy bármely érintett személy kérésére megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó és tudomására jutó ügyeket és tényeket;

| 17. | feladatai ellátása érdekében az EGSZB információkat gyűjt és kezel, valamint a személyes adatok különböző kategóriáit gyűjti és kezeli, ideértve a természetes személyek azonosító adatait, a kapcsolattartási adatokat, a munkahelyi beosztást és feladatokat, a magánéleti és a munkahelyi magatartásra és teljesítményre vonatkozó információkat, illetve a pénzügyi adatokat. Az elnöke által képviselt EGSZB adatkezelőként jár el; |
| --- | --- |

17.

feladatai ellátása érdekében az EGSZB információkat gyűjt és kezel, valamint a személyes adatok különböző kategóriáit gyűjti és kezeli, ideértve a természetes személyek azonosító adatait, a kapcsolattartási adatokat, a munkahelyi beosztást és feladatokat, a magánéleti és a munkahelyi magatartásra és teljesítményre vonatkozó információkat, illetve a pénzügyi adatokat. Az elnöke által képviselt EGSZB adatkezelőként jár el;

| 18. | a rendelet alapján az EGSZB-nek ezért tájékoztatnia kell az érintetteket ezekről az adatkezelési tevékenységekről, és tiszteletben kell tartania az érintettként őket megillető jogokat; |
| --- | --- |

18.

a rendelet alapján az EGSZB-nek ezért tájékoztatnia kell az érintetteket ezekről az adatkezelési tevékenységekről, és tiszteletben kell tartania az érintettként őket megillető jogokat;

| 19. | előfordulhat, hogy az EGSZB-nek össze kell egyeztetnie ezeket a jogokat az igazgatási vizsgálatok, ellenőrzések és bírósági eljárások célkitűzéseivel. Arra is szükség lehet, hogy az EGSZB egyensúlyt teremtsen az érintettek jogai és más érintettek alapvető jogai és szabadságai között. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi az EGSZB számára, hogy szigorú feltételek mellett korlátozza a rendelet 4., 14–22., 35. és rendkívüli körülmények esetén 36. cikkének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek a 14–22. cikkben meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. Amennyiben a Szerződések alapján elfogadott jogi aktus nem ír elő korlátozásokat, belső szabályokat kell elfogadni, amelyek értelmében az EGSZB korlátozhatja ezeket a jogokat; |
| --- | --- |

19.

előfordulhat, hogy az EGSZB-nek össze kell egyeztetnie ezeket a jogokat az igazgatási vizsgálatok, ellenőrzések és bírósági eljárások célkitűzéseivel. Arra is szükség lehet, hogy az EGSZB egyensúlyt teremtsen az érintettek jogai és más érintettek alapvető jogai és szabadságai között. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi az EGSZB számára, hogy szigorú feltételek mellett korlátozza a rendelet 4., 14–22., 35. és rendkívüli körülmények esetén 36. cikkének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek a 14–22. cikkben meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. Amennyiben a Szerződések alapján elfogadott jogi aktus nem ír elő korlátozásokat, belső szabályokat kell elfogadni, amelyek értelmében az EGSZB korlátozhatja ezeket a jogokat;

| 20. | előfordulhat például, hogy az EGSZB-nek korlátoznia kell azt az információt, amelyet az érintett számára személyes adatainak kezeléséről nyújt az igazgatási vizsgálat megindításáról szóló határozatot megelőző tevékenységek keretében, vagy maga a vizsgálat során, az ügy esetleges megszüntetése előtt vagy a fegyelmi előeljárás szakaszában. Bizonyos körülmények között az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az EGSZB sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye, hogy az érintett személy megsemmisíti a bizonyítékokat, vagy a meghallgatás előtt befolyásolja a lehetséges tanúkat. Az EGSZB-nek adott esetben védenie kell a tanúk és más érintett személyek jogait és szabadságait is; |
| --- | --- |

20.

előfordulhat például, hogy az EGSZB-nek korlátoznia kell azt az információt, amelyet az érintett számára személyes adatainak kezeléséről nyújt az igazgatási vizsgálat megindításáról szóló határozatot megelőző tevékenységek keretében, vagy maga a vizsgálat során, az ügy esetleges megszüntetése előtt vagy a fegyelmi előeljárás szakaszában. Bizonyos körülmények között az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az EGSZB sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye, hogy az érintett személy megsemmisíti a bizonyítékokat, vagy a meghallgatás előtt befolyásolja a lehetséges tanúkat. Az EGSZB-nek adott esetben védenie kell a tanúk és más érintett személyek jogait és szabadságait is;

| 21. | szükséges lehet valamely névtelenséget kérő tanú vagy visszaélést bejelentő személy kilétének titokban tartása. Ebben az esetben az EGSZB dönthet úgy, hogy a jogaik és a szabadságaik védelme érdekében korlátozza az ilyen személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését; |
| --- | --- |

21.

szükséges lehet valamely névtelenséget kérő tanú vagy visszaélést bejelentő személy kilétének titokban tartása. Ebben az esetben az EGSZB dönthet úgy, hogy a jogaik és a szabadságaik védelme érdekében korlátozza az ilyen személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését;

| 22. | szükséges lehet valamely munkatárs személyes adatainak titokban tartása, aki egy informális eljárás keretében az EGSZB bizalmi személyeihez fordult. Ilyen esetekben az EGSZB-nek valamennyi érintett személy jogainak és szabadságainak védelme érdekében korlátoznia kell az önmagát zaklatás áldozatának vélő személy, az állítólagos zaklató és más érintett személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését. Ugyanerre a korlátozásra a formális eljárás esetében is szükség lehet; |
| --- | --- |

22.

szükséges lehet valamely munkatárs személyes adatainak titokban tartása, aki egy informális eljárás keretében az EGSZB bizalmi személyeihez fordult. Ilyen esetekben az EGSZB-nek valamennyi érintett személy jogainak és szabadságainak védelme érdekében korlátoznia kell az önmagát zaklatás áldozatának vélő személy, az állítólagos zaklató és más érintett személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését. Ugyanerre a korlátozásra a formális eljárás esetében is szükség lehet;

| 23. | a személyzeti kiválasztási, felvételi, kinevezési és értékelési eljárásokkal, valamint a közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben a hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez való jog, valamint az adatkezelés korlátozásához való jog csak bizonyos időpontokban gyakorolható, a vonatkozó eljárásokban meghatározott feltételek mellett, más érintettek jogainak védelme, valamint az egyenlő bánásmód és a tanácskozások titkossága elveinek tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

23.

a személyzeti kiválasztási, felvételi, kinevezési és értékelési eljárásokkal, valamint a közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben a hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez való jog, valamint az adatkezelés korlátozásához való jog csak bizonyos időpontokban gyakorolható, a vonatkozó eljárásokban meghatározott feltételek mellett, más érintettek jogainak védelme, valamint az egyenlő bánásmód és a tanácskozások titkossága elveinek tiszteletben tartása érdekében;

| 24. | az EGSZB csak olyan korlátozásokat alkalmazhat, amelyek tiszteletben tartják az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek minősülnek. Az ilyen korlátozások bevezetésére vonatkozó döntését az EGSZB-nek meg kell indokolnia; |
| --- | --- |

24.

az EGSZB csak olyan korlátozásokat alkalmazhat, amelyek tiszteletben tartják az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek minősülnek. Az ilyen korlátozások bevezetésére vonatkozó döntését az EGSZB-nek meg kell indokolnia;

| 25. | az elszámoltathatóság elvét tiszteletben tartva az EGSZB-nek nyilvántartást kell vezetnie az általa alkalmazott korlátozásokról; |
| --- | --- |

25.

az elszámoltathatóság elvét tiszteletben tartva az EGSZB-nek nyilvántartást kell vezetnie az általa alkalmazott korlátozásokról;

| 26. | amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az EGSZB-nek és az adott szervezetnek konzultálnia kell egymással a korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint a korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az EGSZB tevékenységét; |
| --- | --- |

26.

amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az EGSZB-nek és az adott szervezetnek konzultálnia kell egymással a korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint a korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az EGSZB tevékenységét;

| 27. | a rendelet 25. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintetteket a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joguk van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz; |
| --- | --- |

27.

a rendelet 25. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintetteket a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joguk van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz;

| 28. | a rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az EGSZB elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, hogy az érintettet tájékoztassa a korlátozás alkalmazásának okairól, ha ez ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Az EGSZB-nek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozás alá tartozó adat közlése ellehetetleníti-e annak hatását; |
| --- | --- |

28.

a rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az EGSZB elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, hogy az érintettet tájékoztassa a korlátozás alkalmazásának okairól, ha ez ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Az EGSZB-nek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozás alá tartozó adat közlése ellehetetleníti-e annak hatását;

| 29. | az EGSZB-nek azonnal fel kell oldania a korlátozást, amennyiben az azt indokoló feltételek már nem állnak fenn, és ezeket a feltételeket rendszeresen meg kell vizsgálnia; |
| --- | --- |

29.

az EGSZB-nek azonnal fel kell oldania a korlátozást, amennyiben az azt indokoló feltételek már nem állnak fenn, és ezeket a feltételeket rendszeresen meg kell vizsgálnia;

| 30. | az érintetteket megillető jogok és szabadságok legmagasabb szintű védelmének garantálása érdekében, továbbá a rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő időben konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselővel az esetlegesen alkalmazott korlátozásokról, továbbá ellenőrizni kell, hogy azok megfelelnek-e ennek a határozatnak; |
| --- | --- |

30.

az érintetteket megillető jogok és szabadságok legmagasabb szintű védelmének garantálása érdekében, továbbá a rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő időben konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselővel az esetlegesen alkalmazott korlátozásokról, továbbá ellenőrizni kell, hogy azok megfelelnek-e ennek a határozatnak;

| 31. | a rendelet 15. cikkének (4) bekezdése és 16. cikkének (5) bekezdése kivételeket állapít meg az érintettek tájékoztatáshoz való jogának alkalmazása alól. Az itt felsorolt esetekben az EGSZB-nek nem kell e határozat értelmében korlátozást alkalmaznia; |
| --- | --- |

31.

a rendelet 15. cikkének (4) bekezdése és 16. cikkének (5) bekezdése kivételeket állapít meg az érintettek tájékoztatáshoz való jogának alkalmazása alól. Az itt felsorolt esetekben az EGSZB-nek nem kell e határozat értelmében korlátozást alkalmaznia;

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

1.1.   Ez a határozat megállapítja, hogy az EGSZB milyen feltételek mellett korlátozhatja a rendelet 25. cikke alapján a 4., a 14–22. és a 35. cikk, illetve rendkívüli körülmények között a 36. cikk alkalmazását.

1.2.   Az EGSZB-t mint adatkezelőt az EGSZB elnöke képviseli.

2. cikk

Korlátozások

2.1.   Az EGSZB korlátozhatja a rendelet 4., 14–22. és 35. cikkében, valamint – rendkívüli körülmények esetén – a 36. cikkében foglalt jogok alkalmazását a következő okokból és az alábbiakban említett célokból:

| a) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja alapján, ha igazgatási vizsgálatokat, igazgatási vizsgálatok megindítására vonatkozó határozatokat megelőző tevékenységeket, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytatnak a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, illetve az EGSZB fegyelmi eljárásokra és igazgatási vizsgálatokra vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról szóló 2005. december 7-i 635/05 A sz. határozata alapján; |
| --- | --- |

a)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja alapján, ha igazgatási vizsgálatokat, igazgatási vizsgálatok megindítására vonatkozó határozatokat megelőző tevékenységeket, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytatnak a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, illetve az EGSZB fegyelmi eljárásokra és igazgatási vizsgálatokra vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról szóló 2005. december 7-i 635/05 A sz. határozata alapján;

| b) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja szerint az OLAF-fal való együttműködés során, különösen akkor, amikor az OLAF számára információkat és dokumentumokat adnak át, ügyeket jelentenek be az OLAF-nak, vagy az OLAF-tól származó információkat és dokumentumokat dolgoznak fel; |
| --- | --- |

b)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja szerint az OLAF-fal való együttműködés során, különösen akkor, amikor az OLAF számára információkat és dokumentumokat adnak át, ügyeket jelentenek be az OLAF-nak, vagy az OLAF-tól származó információkat és dokumentumokat dolgoznak fel;

| c) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, annak biztosítása kapcsán, hogy az EGSZB személyzetének tagjai bizalmasan jelenthessenek be tényeket, ha a véleményük szerint súlyos szabálytalanságok állnak fenn, a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2016. március 2-i 053/16 A sz. EGSZB-határozatban rögzítettek szerint; |
| --- | --- |

c)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, annak biztosítása kapcsán, hogy az EGSZB személyzetének tagjai bizalmasan jelenthessenek be tényeket, ha a véleményük szerint súlyos szabálytalanságok állnak fenn, a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2016. március 2-i 053/16 A sz. EGSZB-határozatban rögzítettek szerint;

| d) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében annak biztosítása kapcsán, hogy az EGSZB személyzetének tagjai a nemhivatalos eljárás keretében kapcsolatba léphessenek a bizalmi személyekkel, majd ezt követően adott esetben a hivatalos eljárás keretében a kinevezésre jogosult hatósággal, az EGSZB munkahelyi lelki és szexuális zaklatás megelőzésére és kezelésére vonatkozó eljárásokról szóló 2014. szeptember 26-i 200/14 A sz. határozata szerint; |
| --- | --- |

d)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében annak biztosítása kapcsán, hogy az EGSZB személyzetének tagjai a nemhivatalos eljárás keretében kapcsolatba léphessenek a bizalmi személyekkel, majd ezt követően adott esetben a hivatalos eljárás keretében a kinevezésre jogosult hatósággal, az EGSZB munkahelyi lelki és szexuális zaklatás megelőzésére és kezelésére vonatkozó eljárásokról szóló 2014. szeptember 26-i 200/14 A sz. határozata szerint;

| e) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti segítségnyújtás iránti kérelem, a személyzeti szabályzat 25. cikke szerinti kérelem, a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem vagy a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz elbírálása során; |
| --- | --- |

e)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti segítségnyújtás iránti kérelem, a személyzeti szabályzat 25. cikke szerinti kérelem, a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem vagy a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz elbírálása során;

| f) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és h) pontja értelmében a személyzettel kapcsolatos kiválasztási, felvételi, kinevezési és értékelési eljárások során; |
| --- | --- |

f)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és h) pontja értelmében a személyzettel kapcsolatos kiválasztási, felvételi, kinevezési és értékelési eljárások során;

| g) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és h) pontja szerint a közbeszerzési eljárások lefolytatása során; |
| --- | --- |

g)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és h) pontja szerint a közbeszerzési eljárások lefolytatása során;

| h) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében az érintettek egészségügyi dokumentációjában szereplő, az EGSZB egészségügyi és szociális szolgálata által kezelt egészségügyi adatok feldolgozása során; |
| --- | --- |

h)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében az érintettek egészségügyi dokumentációjában szereplő, az EGSZB egészségügyi és szociális szolgálata által kezelt egészségügyi adatok feldolgozása során;

| i) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja értelmében a költségvetési rendelet 116. cikkének (4) bekezdése szerinti ellenőrzések elvégzésekor vagy a költségvetési rendelet 93. cikke szerinti pénzügyi szabálytalanságok kezelése keretében; |
| --- | --- |

i)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja értelmében a költségvetési rendelet 116. cikkének (4) bekezdése szerinti ellenőrzések elvégzésekor vagy a költségvetési rendelet 93. cikke szerinti pénzügyi szabálytalanságok kezelése keretében;

| j) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha a költségvetési rendelet 118. cikke szerint az EGSZB tevékenységeivel vagy szervezeti egységeivel kapcsolatos belső ellenőrzéseket végeznek; |
| --- | --- |

j)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha a költségvetési rendelet 118. cikke szerint az EGSZB tevékenységeivel vagy szervezeti egységeivel kapcsolatos belső ellenőrzéseket végeznek;

| k) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontja alapján, ha a jelen bekezdés a)–j) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatban kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek között az adott szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásban, egyetértési megállapodásokban és együttműködési megállapodásokban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

k)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontja alapján, ha a jelen bekezdés a)–j) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatban kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek között az adott szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásban, egyetértési megállapodásokban és együttműködési megállapodásokban foglaltak szerint;

| l) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és harmadik országok nemzeti hatóságai és nemzetközi szervezetek között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére; |
| --- | --- |

l)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és harmadik országok nemzeti hatóságai és nemzetközi szervezetek között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére;

| m) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás és együttműködés valósul meg közte és az uniós tagállamok hatóságai között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére; |
| --- | --- |

m)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás és együttműködés valósul meg közte és az uniós tagállamok hatóságai között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére;

| n) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, ha az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokkal összefüggésben a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat kezel; |
| --- | --- |

n)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, ha az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokkal összefüggésben a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat kezel;

| o) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d) és h) pontja értelmében az EGSZB tevékenységeihez vagy szervezeti egységeihez kapcsolódóan személyek, eszközök és információk biztonságának garantálása érdekében végzett tevékenységek során; |
| --- | --- |

o)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d) és h) pontja értelmében az EGSZB tevékenységeihez vagy szervezeti egységeihez kapcsolódóan személyek, eszközök és információk biztonságának garantálása érdekében végzett tevékenységek során;

| p) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján a rendelet 45. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatával összhangban adatvédelmi kérdésekkel és eseményekkel kapcsolatos nyomozások során. |
| --- | --- |

p)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján a rendelet 45. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatával összhangban adatvédelmi kérdésekkel és eseményekkel kapcsolatos nyomozások során.

2.2.   Minden korlátozásnak tiszteletben kell tartania az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek kell lennie.

2.3.   A korlátozások alkalmazása előtt eseti alapon el kell végezni a szükségesség és az arányosság vizsgálatát. A korlátozások körét a célkitűzéseik eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre kell szűkíteni.

2.4.   Elszámoltathatóság céljából az EGSZB feljegyzést készít, amelyben leírja, hogy mik az indokai a korlátozások alkalmazásának, az (1) bekezdésben felsorolt jogalapok közül melyek alkalmazandók, illetve mi lett az eredménye a szükségesség és az arányosság vizsgálatának. Ezek a feljegyzések egy nyilvántartás részét képezik, amelyet kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

2.5.   Amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az EGSZB-nek konzultálnia kell az adott szervezetekkel az érintett korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint az érintett korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az EGSZB tevékenységét.

3. cikk

Az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatok

3.1.   Amikor az EGSZB értékeli a korlátozás szükségességét és arányosságát, mérlegeli az érintett jogait és szabadságait érintő lehetséges kockázatokat.

3.2.   A korlátozások megállapítása által az érintettek jogaira és szabadságaira jelentett kockázatok értékelését és e korlátozások alkalmazása időtartamának részleteit rögzíteni kell az adatkezelési tevékenységeknek az EGSZB által a rendelet 31. cikke alapján vezetett nyilvántartásában. Ezeket a rendelet 39. cikke alapján a korlátozásokkal kapcsolatban elvégzett adatvédelmi hatásvizsgálatokban is rögzíteni kell.

4. cikk

Garanciák és az adattárolás időtartama

4.1.   Az EGSZB a korlátozások vagy esetleges korlátozások alá eső személyes adatokkal való visszaélések, illetve a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozása érdekében garanciákat vezet be. Ilyen garanciák közé tartoznak a technikai és szervezeti intézkedések, amelyeket szükség esetén az EGSZB belső határozataiban, eljárásaiban és végrehajtási szabályaiban lehet meghatározni. A garanciák közé tartoznak a következők:

| a) | a feladatok, kötelezettségek és eljárási lépések egyértelmű meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a feladatok, kötelezettségek és eljárási lépések egyértelmű meghatározása;

| b) | szükség esetén olyan biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy jogosulatlan személyekhez továbbítsák őket; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén olyan biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy jogosulatlan személyekhez továbbítsák őket;

| c) | szükség esetén a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése;

| d) | a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata. |
| --- | --- |

d)

a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata.

A d) pontban említett felülvizsgálatokat legalább hat havonként el kell végezni.

4.2.   A korlátozásokat fel kell oldani, ha az azokat indokoló körülmények már nem állnak fenn.

4.3.   A személyes adatokat az EGSZB alkalmazandó – a rendelet 31. cikke alapján vezetett nyilvántartásokban meghatározandó – adatmegőrzési szabályaival összhangban kell megőrizni. A megőrzési időszak végén a személyes adatokat törlik, anonimizálják vagy a rendelet 13. cikkével összhangban átadják a levéltárnak.

5. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő bevonása

5.1.   Az EGSZB adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell, ha az érintettek jogait a jelen határozat szerint korlátozzák. Hozzáférést kell biztosítani számára a megfelelő iratokhoz, valamint a ténybeli vagy jogi háttérrel kapcsolatos minden dokumentumhoz.

5.2.   Az EGSZB adatvédelmi tisztviselője kérheti a korlátozások alkalmazásának felülvizsgálatát. Az EGSZB írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a felülvizsgálat eredményéről.

5.3.   Az EGSZB dokumentálja az adatvédelmi tisztviselőnek a korlátozások alkalmazásába történő bevonását, beleértve azt is, hogy milyen információkat osztanak meg vele.

6. cikk

Az érintettek tájékoztatása jogaik korlátozásáról

6.1.   Az EGSZB az intranetes vagy internetes honlapján közzétett adatvédelmi értesítésbe belefoglal egy olyan szakaszt, amely általános tájékoztatást nyújt az érintettek számára jogaiknak a 2. cikk (1) bekezdése szerinti lehetséges korlátozásáról. A tájékoztatás kiterjed arra, hogy mely jogok korlátozhatók, hogy milyen indokok alapján alkalmazhatók korlátozások, valamint azok lehetséges időtartamára.

6.2.   Az EGSZB írásban és indokolatlan késedelem nélkül egyénenként tájékoztatja az érintetteket jogaik jelenlegi és jövőbeli korlátozásáról. Az EGSZB tájékoztatja az érintettet a korlátozás alkalmazásának fő okairól, arról a jogáról, hogy a korlátozás vitatása céljából konzultálhat az adatvédelmi tisztviselővel, valamint arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

6.3.   Az EGSZB a korlátozás okaira és a panasz európai adatvédelmi biztoshoz történő benyújtásához való jogra vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja mindaddig, amíg erre szükség van ahhoz, hogy a tájékoztatás ne lehetetlenítse el a korlátozás hatását. Ennek indokoltságát eseti alapon kell értékelni. Amikor ez már nem lehetetlenítené el a korlátozás hatását, az EGSZB tájékoztatja az érintettet.

7. cikk

Az érintett értesítése személyes adatainak megsértéséről

7.1.   Amennyiben EGSZB a rendelet 35. cikkének (1) bekezdése alapján köteles értesíteni az érintettet egy adatvédelmi incidensről, kivételes körülmények között részben vagy egészben korlátozhatja az ilyen értesítést. Feljegyzésben dokumentálja a korlátozás okait, a 2. cikk szerinti jogalapját, valamint a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését. A feljegyzést az adatvédelmi incidensről szóló bejelentéssel egyidejűleg meg kell küldeni az európai adatvédelmi biztosnak.

7.2.   Amennyiben a korlátozás okai már nem állnak fenn, az EGSZB értesíti az érintettet az adatvédelmi incidensről, a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

8. cikk

Az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

8.1.   Rendkívüli körülmények között az EGSZB korlátozhatja a rendelet 36. cikke szerinti, az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jogot. Az ilyen korlátozásoknak összhangban kell lenniük az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6).

8.2.   E határozat 6. cikkének (3) bekezdésétől függetlenül – amely lehetővé teszi az EGSZB számára, hogy rendkívüli körülmények között korlátozza az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jogot –, az EGSZB az érintett kérésére adott válaszában tájékoztatja őt a korlátozás alkalmazásának fő okairól és arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 21-én.

Christa SCHWENG

elnök

---

(1)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

1

(2)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

4

(5)  Az EGSZB főtitkárának 229/19 A. sz. és 2019. szeptember 4-i 177/2019. sz. határozata az informatikai rendszer használatának általános szabályairól.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

6

---