# Uradni list L 231/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 231 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6430. junij 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 231

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6430. junij 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 | 21 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu | 60 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje | 94 |
| | * | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko | 159 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod

1

*

Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013

21

*

Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu

60

*

Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje

94

*

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko

159

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 231/1

---

UREDBA (EU) 2021/1056 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 in točke (a) člena 322(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1)

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Regulativni okvir, ki ureja kohezijsko politiko Unije za obdobje 2021–2027 v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, z osredotočanjem sredstev Unije na zelene cilje prispeva k izpolnjevanju zavez Unije v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), v skladu s katerim se želi omejiti dvig temperature na 1,5 °C nad predindustrijsko ravnjo, in k ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj. Ta uredba bi morala izvajati eno od prednostnih nalog iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ in je del naložbenega načrta za trajnostno Evropo, ki prek mehanizma za pravični prehod v okviru kohezijske politike zagotavlja namensko financiranje, s katerim se obravnavajo socialni, gospodarski in okoljski stroški prehoda na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, v katerem se preostale emisije toplogrednih plinov izravnajo z enakovrednimi ponori. |
| --- | --- |

(1)

Regulativni okvir, ki ureja kohezijsko politiko Unije za obdobje 2021–2027 v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, z osredotočanjem sredstev Unije na zelene cilje prispeva k izpolnjevanju zavez Unije v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), v skladu s katerim se želi omejiti dvig temperature na 1,5 °C nad predindustrijsko ravnjo, in k ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj. Ta uredba bi morala izvajati eno od prednostnih nalog iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ in je del naložbenega načrta za trajnostno Evropo, ki prek mehanizma za pravični prehod v okviru kohezijske politike zagotavlja namensko financiranje, s katerim se obravnavajo socialni, gospodarski in okoljski stroški prehoda na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, v katerem se preostale emisije toplogrednih plinov izravnajo z enakovrednimi ponori.

| (2) | Prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo je eden od najpomembnejših ciljev politike Unije. Evropski svet je 12. decembra 2019 podprl cilj, da Unija, skladno s cilji Pariškega sporazuma, do leta 2050 postane podnebno nevtralna. Čeprav bo boj proti podnebnim spremembam in razvrednotenju okolja, ki srednjeročno vsakemu od nas prinaša priložnosti in izzive, dolgoročno koristil čisto vsem, pa vse regije in države članice prehoda ne začenjajo na isti točki niti nimajo enakih zmogljivosti za odzivanje. Nekatere so naprednejše od drugih, prehod pa povzroča širše socialne, gospodarske in okoljske učinke za tiste regije, ki so močno odvisne od fosilnih goriv – zlasti premoga, lignita, šote in naftnega skrilavca – kot vira energije ali od industrije z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov. Tako stanje ustvarja tveganje, da bodo različni deli Unije, kar zadeva podnebne ukrepe, pri tem prehodu različno hitri, pa tudi, da se bodo razlike med regijami poglabljale, kar bi škodilo ciljem socialne, ekonomske in teritorialne kohezije. |
| --- | --- |

(2)

Prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo je eden od najpomembnejših ciljev politike Unije. Evropski svet je 12. decembra 2019 podprl cilj, da Unija, skladno s cilji Pariškega sporazuma, do leta 2050 postane podnebno nevtralna. Čeprav bo boj proti podnebnim spremembam in razvrednotenju okolja, ki srednjeročno vsakemu od nas prinaša priložnosti in izzive, dolgoročno koristil čisto vsem, pa vse regije in države članice prehoda ne začenjajo na isti točki niti nimajo enakih zmogljivosti za odzivanje. Nekatere so naprednejše od drugih, prehod pa povzroča širše socialne, gospodarske in okoljske učinke za tiste regije, ki so močno odvisne od fosilnih goriv – zlasti premoga, lignita, šote in naftnega skrilavca – kot vira energije ali od industrije z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov. Tako stanje ustvarja tveganje, da bodo različni deli Unije, kar zadeva podnebne ukrepe, pri tem prehodu različno hitri, pa tudi, da se bodo razlike med regijami poglabljale, kar bi škodilo ciljem socialne, ekonomske in teritorialne kohezije.

| (3) | Da bi bil prehod uspešen in družbeno sprejemljiv za vse, mora biti pravičen in vključujoč. Zato morajo Unija, države članice in njihove regije od vsega začetka upoštevati njegove socialne, gospodarske in okoljske učinke ter uporabiti vse možne instrumente za ublažitev negativnih posledic. V zvezi s tem ima proračun Unije pomembno vlogo. |
| --- | --- |

(3)

Da bi bil prehod uspešen in družbeno sprejemljiv za vse, mora biti pravičen in vključujoč. Zato morajo Unija, države članice in njihove regije od vsega začetka upoštevati njegove socialne, gospodarske in okoljske učinke ter uporabiti vse možne instrumente za ublažitev negativnih posledic. V zvezi s tem ima proračun Unije pomembno vlogo.

| (4) | Kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za trajnostno Evropo, bi moral mehanizem za pravični prehod dopolnjevati druge ukrepe v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do 2027. Z združevanjem porabe proračuna Unije za podnebne in socialne cilje na regionalni ravni ter prizadevanjem za visoke socialne in okoljske standarde bi moral prispevati k obravnavi socialnih, gospodarskih in okoljskih posledic, zlasti za delavce, ki bodo prizadeti v prehajanju na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050. |
| --- | --- |

(4)

Kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za trajnostno Evropo, bi moral mehanizem za pravični prehod dopolnjevati druge ukrepe v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje od 2021 do 2027. Z združevanjem porabe proračuna Unije za podnebne in socialne cilje na regionalni ravni ter prizadevanjem za visoke socialne in okoljske standarde bi moral prispevati k obravnavi socialnih, gospodarskih in okoljskih posledic, zlasti za delavce, ki bodo prizadeti v prehajanju na podnebno nevtralno Unijo do leta 2050.

| (5) | S to uredbo bi se moral vzpostaviti Sklad za pravični prehod (SPP), ki je eden od stebrov mehanizma za pravični prehod, ki se izvaja v okviru kohezijske politike. Cilji SPP so ublažiti škodljive vplive podnebnega prehoda s podpiranjem najbolj prizadetih območij in zadevnih delavcev ter spodbujati uravnotežen socialno-ekonomski prehod. Skladno z njegovim enotnim specifičnim ciljem bi morali ukrepi, ki jih podpira SPP, z ublažitvijo negativnih posledic za zaposlovanje ter s financiranjem diverzifikacije in modernizacije lokalnega gospodarstva, neposredno prispevati k lajšanju učinka prehoda. Enotni specifični cilj SPP je s tem namenom opredeljen in naveden na isti ravni kot cilji politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(5)

S to uredbo bi se moral vzpostaviti Sklad za pravični prehod (SPP), ki je eden od stebrov mehanizma za pravični prehod, ki se izvaja v okviru kohezijske politike. Cilji SPP so ublažiti škodljive vplive podnebnega prehoda s podpiranjem najbolj prizadetih območij in zadevnih delavcev ter spodbujati uravnotežen socialno-ekonomski prehod. Skladno z njegovim enotnim specifičnim ciljem bi morali ukrepi, ki jih podpira SPP, z ublažitvijo negativnih posledic za zaposlovanje ter s financiranjem diverzifikacije in modernizacije lokalnega gospodarstva, neposredno prispevati k lajšanju učinka prehoda. Enotni specifični cilj SPP je s tem namenom opredeljen in naveden na isti ravni kot cilji politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (6) | Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot strategije Unije za trajnostno rast in glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma in s cilji Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi moral SPP prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti ter k uresničitvi cilja, da se 30 % vseh odhodkov proračuna Unije porabi za podpiranje podnebnih ciljev, ter, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k ambiciji, da se za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, v letih 2026 in 2027 pa 10 %. Financiranje iz lastnih sredstev SPP je dodatno naložbam, ki so potrebne za doseganje splošnega cilja, da se 30 % proračunskih odhodkov Unije nameni za podnebne cilje. Ta sredstva bi morala skupaj s sredstvi, prostovoljno prerazporejenimi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v celoti prispevati k doseganju tega cilja. V tem okviru bi moral SPP podpirati dejavnosti, pri katerih se spoštujejo podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in ki ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter zagotavljajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo na poti doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot strategije Unije za trajnostno rast in glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma in s cilji Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi moral SPP prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti ter k uresničitvi cilja, da se 30 % vseh odhodkov proračuna Unije porabi za podpiranje podnebnih ciljev, ter, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k ambiciji, da se za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, v letih 2026 in 2027 pa 10 %. Financiranje iz lastnih sredstev SPP je dodatno naložbam, ki so potrebne za doseganje splošnega cilja, da se 30 % proračunskih odhodkov Unije nameni za podnebne cilje. Ta sredstva bi morala skupaj s sredstvi, prostovoljno prerazporejenimi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v celoti prispevati k doseganju tega cilja. V tem okviru bi moral SPP podpirati dejavnosti, pri katerih se spoštujejo podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in ki ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter zagotavljajo prehod na nizkoogljično gospodarstvo na poti doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050.

| (7) | Sredstva iz SPP bi morala dopolnjevati sredstva, ki so na voljo v okviru kohezijske politike. |
| --- | --- |

(7)

Sredstva iz SPP bi morala dopolnjevati sredstva, ki so na voljo v okviru kohezijske politike.

| (8) | Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo predstavlja izziv za vse države članice. Posebej zahteven bo za tiste države članice, ki so bile do nedavnega ali so še vedno močno odvisne od fosilnih goriv ali industrijskih dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov, katere je treba zaradi prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo postopno opustiti ali prilagoditi, in ki za to nimajo zadostnih finančnih sredstev. SPP bi torej moral zajemati vse države članice, pri razdelitvi njegovih finančnih sredstev pa bi se bilo treba osredotočiti na območja, ki jih bo proces podnebnega prehoda najbolj prizadel, ter upoštevati sposobnost držav članic za financiranje naložb, potrebnih za soočanje s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(8)

Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo predstavlja izziv za vse države članice. Posebej zahteven bo za tiste države članice, ki so bile do nedavnega ali so še vedno močno odvisne od fosilnih goriv ali industrijskih dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov, katere je treba zaradi prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo postopno opustiti ali prilagoditi, in ki za to nimajo zadostnih finančnih sredstev. SPP bi torej moral zajemati vse države članice, pri razdelitvi njegovih finančnih sredstev pa bi se bilo treba osredotočiti na območja, ki jih bo proces podnebnega prehoda najbolj prizadel, ter upoštevati sposobnost držav članic za financiranje naložb, potrebnih za soočanje s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo.

| (9) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so navedena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(9)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so navedena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (10) | Da se zagotovi učinkovita uporaba sredstev SPP, bi moral biti dostop do SPP za tiste države članice, ki se še niso zavezale k uresničitvi cilja, da Unija skladno s cilji Pariškega sporazuma do leta 2050 postane podnebno nevtralna, omejen na 50 % nacionalnih dodelitev, preostalih 50 % pa bi moralo biti na voljo za načrtovanje programov ob prevzetju takšne zaveze. Da bi zagotovili pravičnost in enako obravnavo držav članic, bi morali v primeru, da se država članica do 31. decembra katerega koli leta, začenši z letom 2022, ni zavezala k uresničitvi cilja, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna, proračunsko obveznost za predhodno leto v naslednjem letu v celoti sprostiti. |
| --- | --- |

(10)

Da se zagotovi učinkovita uporaba sredstev SPP, bi moral biti dostop do SPP za tiste države članice, ki se še niso zavezale k uresničitvi cilja, da Unija skladno s cilji Pariškega sporazuma do leta 2050 postane podnebno nevtralna, omejen na 50 % nacionalnih dodelitev, preostalih 50 % pa bi moralo biti na voljo za načrtovanje programov ob prevzetju takšne zaveze. Da bi zagotovili pravičnost in enako obravnavo držav članic, bi morali v primeru, da se država članica do 31. decembra katerega koli leta, začenši z letom 2022, ni zavezala k uresničitvi cilja, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna, proračunsko obveznost za predhodno leto v naslednjem letu v celoti sprostiti.

| (11) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (11) in v mejah tam dodeljenih sredstev bi bilo treba z izvajanjem ukrepov za okrevanje in odpornost v okviru SPP obravnavati posledice krize zaradi COVID-19, ki so brez primere. Zadevna dodatna sredstva bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (11) in v mejah tam dodeljenih sredstev bi bilo treba z izvajanjem ukrepov za okrevanje in odpornost v okviru SPP obravnavati posledice krize zaradi COVID-19, ki so brez primere. Zadevna dodatna sredstva bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz navedene uredbe.

| (12) | Ta uredba bi morala opredeliti vrste naložb, za katere bi lahko dovolili podporo za odhodke iz SPP. Vse podprte dejavnosti bi se morale izvajati ob polnem spoštovanju podnebnih, okoljskih in socialnih zavez ter prednostnih nalog Unije. Seznam naložb bi moral vključevati tudi naložbe, s katerimi bi v skladu z ustreznimi strategijami pametne specializacije pri lokalnih gospodarstvih, po potrebi tudi trajnostnem turizmu, spodbujali endogeni potencial rasti in jih na ta način podpirali. Naložbe morajo biti, če upoštevamo vse cilje evropskega zelenega dogovora, dolgoročno trajnostne. Financirani projekti bi morali prispevati k prehodu na trajnostno, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, vključno z ukrepi za bolj učinkovito rabo virov. Sežiganje odpadkov ne bi smelo prejemati podpore, saj ima tovrstna dejavnost v hierarhiji odpadkov v okviru krožnega gospodarstva nižje mesto. Upravičene bi morale biti svetovalne storitve, če prispevajo k izvajanju ukrepov, ki jih podpira SPP. Renaturacija območij, razvoj zelene infrastrukture in gospodarjenje z vodami bi se morali podpreti v okviru projekta sanacije tal za rabo. Pri podpiranju ukrepov za energetsko učinkovitost bi SPP moral podpirati naložbe kot so tiste, ki prispevajo k zmanjšanju energetske revščine, predvsem z izboljšanjem energetske učinkovitosti stavbnega fonda. SPP bi moral tudi podpirati razvoj inovativnih tehnologij za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala opredeliti vrste naložb, za katere bi lahko dovolili podporo za odhodke iz SPP. Vse podprte dejavnosti bi se morale izvajati ob polnem spoštovanju podnebnih, okoljskih in socialnih zavez ter prednostnih nalog Unije. Seznam naložb bi moral vključevati tudi naložbe, s katerimi bi v skladu z ustreznimi strategijami pametne specializacije pri lokalnih gospodarstvih, po potrebi tudi trajnostnem turizmu, spodbujali endogeni potencial rasti in jih na ta način podpirali. Naložbe morajo biti, če upoštevamo vse cilje evropskega zelenega dogovora, dolgoročno trajnostne. Financirani projekti bi morali prispevati k prehodu na trajnostno, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo, vključno z ukrepi za bolj učinkovito rabo virov. Sežiganje odpadkov ne bi smelo prejemati podpore, saj ima tovrstna dejavnost v hierarhiji odpadkov v okviru krožnega gospodarstva nižje mesto. Upravičene bi morale biti svetovalne storitve, če prispevajo k izvajanju ukrepov, ki jih podpira SPP. Renaturacija območij, razvoj zelene infrastrukture in gospodarjenje z vodami bi se morali podpreti v okviru projekta sanacije tal za rabo. Pri podpiranju ukrepov za energetsko učinkovitost bi SPP moral podpirati naložbe kot so tiste, ki prispevajo k zmanjšanju energetske revščine, predvsem z izboljšanjem energetske učinkovitosti stavbnega fonda. SPP bi moral tudi podpirati razvoj inovativnih tehnologij za shranjevanje energije.

| (13) | Da bi zaščitili državljane, ki so do podnebnega prehoda najbolj ranljivi, bi moral SPP zajemati tudi izpopolnjevanje in prekvalifikacijo prizadetih delavcev, vključno z njihovim usposabljanjem, ne glede na to, ali so še vedno zaposleni ali pa so zaradi prehoda izgubili službo. SPP bi jim moral pomagati, da se prilagodijo novim zaposlitvenim možnostim. Prav tako bi moral SPP iskalcem zaposlitve zagotavljati vse ustrezne oblike podpore, med drugim pomoč pri iskanju zaposlitve in dejavnem vključevanju na trg dela. SPP bi moral v regiji, zajeti v območnem načrtu za pravični prehod, podpirati vse iskalce zaposlitve, ki so izgubili službo v sektorjih, prizadetih zaradi prehoda, tudi če delavci, ki so bili odpuščeni, ne prebivajo v tej regiji. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti državljanom, ki jim grozi energetska revščina, zlasti pri izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost, namenjenih izboljšanju razmer na področju socialnih stanovanj. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zaščitili državljane, ki so do podnebnega prehoda najbolj ranljivi, bi moral SPP zajemati tudi izpopolnjevanje in prekvalifikacijo prizadetih delavcev, vključno z njihovim usposabljanjem, ne glede na to, ali so še vedno zaposleni ali pa so zaradi prehoda izgubili službo. SPP bi jim moral pomagati, da se prilagodijo novim zaposlitvenim možnostim. Prav tako bi moral SPP iskalcem zaposlitve zagotavljati vse ustrezne oblike podpore, med drugim pomoč pri iskanju zaposlitve in dejavnem vključevanju na trg dela. SPP bi moral v regiji, zajeti v območnem načrtu za pravični prehod, podpirati vse iskalce zaposlitve, ki so izgubili službo v sektorjih, prizadetih zaradi prehoda, tudi če delavci, ki so bili odpuščeni, ne prebivajo v tej regiji. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti državljanom, ki jim grozi energetska revščina, zlasti pri izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost, namenjenih izboljšanju razmer na področju socialnih stanovanj.

| (14) | Omogočiti bi bilo treba podporo za dejavnosti na področju izobraževanja in socialnega vključevanja, pa tudi podporo za socialno infrastrukturo za potrebe ustanov za varstvo otrok in oskrbo starejših ter v centrih za usposabljanje, pod pogojem, da so te dejavnosti ustrezno utemeljene v območnih načrtih za pravični prehod. Glede oskrbe starejših bi bilo treba vztrajati pri načelu spodbujanja oskrbe v skupnosti. Socialne in javne storitve na teh področjih bi lahko dopolnjevale naložbeno mešanico. Vsakršno podporo na teh področjih, pri kateri bi morali upoštevati cilje evropskega stebra socialnih pravic, bi bilo treba v območnih načrtih za pravični prehod ustrezno utemeljiti. |
| --- | --- |

(14)

Omogočiti bi bilo treba podporo za dejavnosti na področju izobraževanja in socialnega vključevanja, pa tudi podporo za socialno infrastrukturo za potrebe ustanov za varstvo otrok in oskrbo starejših ter v centrih za usposabljanje, pod pogojem, da so te dejavnosti ustrezno utemeljene v območnih načrtih za pravični prehod. Glede oskrbe starejših bi bilo treba vztrajati pri načelu spodbujanja oskrbe v skupnosti. Socialne in javne storitve na teh področjih bi lahko dopolnjevale naložbeno mešanico. Vsakršno podporo na teh področjih, pri kateri bi morali upoštevati cilje evropskega stebra socialnih pravic, bi bilo treba v območnih načrtih za pravični prehod ustrezno utemeljiti.

| (15) | Da bi obravnavali poseben položaj in vlogo, ki ju imajo ženske pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo, bi bilo treba spodbujati enakost spolov. Udeležba žensk na trgu dela in njihovo podjetništvo ter enako plačilo imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju enakih možnosti. SPP bi moral posebno pozornost nameniti tudi ranljivim skupinam, ki zaradi škodljivih vplivov prehoda še posebej trpijo, kot so invalidni delavci. Ohraniti je treba identiteto rudarskih skupnosti ter zaščititi kontinuiteto preteklih in prihodnjih skupnosti. To pomeni, da je treba posebno pozornost nameniti njihovi materialni in nematerialni rudarski dediščini, vključno z njihovo kulturo. |
| --- | --- |

(15)

Da bi obravnavali poseben položaj in vlogo, ki ju imajo ženske pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo, bi bilo treba spodbujati enakost spolov. Udeležba žensk na trgu dela in njihovo podjetništvo ter enako plačilo imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju enakih možnosti. SPP bi moral posebno pozornost nameniti tudi ranljivim skupinam, ki zaradi škodljivih vplivov prehoda še posebej trpijo, kot so invalidni delavci. Ohraniti je treba identiteto rudarskih skupnosti ter zaščititi kontinuiteto preteklih in prihodnjih skupnosti. To pomeni, da je treba posebno pozornost nameniti njihovi materialni in nematerialni rudarski dediščini, vključno z njihovo kulturo.

| (16) | Da bi okrepili gospodarsko diverzifikacijo območij, na katere vpliva prehod, bi moral SPP zagotavljati podporo podjetjem in gospodarskim deležnikom, tudi s podpiranjem produktivnih naložb v mikro, mala in srednja podjetja (12) (MSP). Produktivne naložbe bi bilo treba razumeti kot naložbe v osnovna sredstva ali nematerialna sredstva podjetij z namenom proizvodnje blaga in zagotavljanja storitev, s čimer se prispeva k bruto investicijam in zaposlovanju. Pri podjetjih, ki niso MSP, bi bilo treba produktivne naložbe podpreti le, če so potrebne, ker z ustvarjanjem ali zaščito znatnega števila delovnih mest blažijo njihovo izgubo, ki je posledica prehoda, in če ne vodijo k premestitvi ali iz nje ne izvirajo. Naložbe v obstoječe industrijske obrate, vključno s tistimi, ki jih zajema sistem Unije za trgovanje z emisijami, bi morale biti dovoljene, če prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 in so precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), in če omogočijo zaščito znatnega števila delovnih mest. Vsako tako naložbo bi bilo treba ustrezno utemeljiti v ustreznem območnem načrtu za pravični prehod. Da bi zaščitili celovitost notranjega trga in kohezijske politike, bi morala biti podpora podjetjem skladna s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 PDEU, zlasti pa bi morala biti podpora za produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, omejena na podjetja, ki se nahajajo na območjih, opredeljenih za namene točk (a) in (c) člena 107(3) PDEU kot območja, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

(16)

Da bi okrepili gospodarsko diverzifikacijo območij, na katere vpliva prehod, bi moral SPP zagotavljati podporo podjetjem in gospodarskim deležnikom, tudi s podpiranjem produktivnih naložb v mikro, mala in srednja podjetja (12) (MSP). Produktivne naložbe bi bilo treba razumeti kot naložbe v osnovna sredstva ali nematerialna sredstva podjetij z namenom proizvodnje blaga in zagotavljanja storitev, s čimer se prispeva k bruto investicijam in zaposlovanju. Pri podjetjih, ki niso MSP, bi bilo treba produktivne naložbe podpreti le, če so potrebne, ker z ustvarjanjem ali zaščito znatnega števila delovnih mest blažijo njihovo izgubo, ki je posledica prehoda, in če ne vodijo k premestitvi ali iz nje ne izvirajo. Naložbe v obstoječe industrijske obrate, vključno s tistimi, ki jih zajema sistem Unije za trgovanje z emisijami, bi morale biti dovoljene, če prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 in so precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), in če omogočijo zaščito znatnega števila delovnih mest. Vsako tako naložbo bi bilo treba ustrezno utemeljiti v ustreznem območnem načrtu za pravični prehod. Da bi zaščitili celovitost notranjega trga in kohezijske politike, bi morala biti podpora podjetjem skladna s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 PDEU, zlasti pa bi morala biti podpora za produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, omejena na podjetja, ki se nahajajo na območjih, opredeljenih za namene točk (a) in (c) člena 107(3) PDEU kot območja, ki prejemajo pomoč.

| (17) | Da bi zagotovili prožnost pri načrtovanju sredstev SPP v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, bi moralo biti možno pripraviti samostojen program SPP ali sredstva SPP načrtovati znotraj ene ali več namenskih prednostnih nalog v okviru programa, ki ga podpira ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 bi lahko sredstva SPP prostovoljno okrepili z dopolnilnimi sredstvi iz ESRR in ESS+. V takem primeru bi morali biti zadevni zneski, prerazporejeni iz ESRR in ESS+, skladni z vrsto operacij, določenih v območnih načrtih za pravični prehod. |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovili prožnost pri načrtovanju sredstev SPP v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, bi moralo biti možno pripraviti samostojen program SPP ali sredstva SPP načrtovati znotraj ene ali več namenskih prednostnih nalog v okviru programa, ki ga podpira ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 bi lahko sredstva SPP prostovoljno okrepili z dopolnilnimi sredstvi iz ESRR in ESS+. V takem primeru bi morali biti zadevni zneski, prerazporejeni iz ESRR in ESS+, skladni z vrsto operacij, določenih v območnih načrtih za pravični prehod.

| (18) | Podpora SPP bi morala biti pogojena s tem, da se na določenem območju učinkovito izpelje proces prehoda za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva. V zvezi s tem bi morale države članice v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/1060 o partnerstvu, v sklopu socialnega dialoga z ustreznimi deležniki in v sodelovanju z njimi ter ob podpori Komisije pripraviti območne načrte za pravični prehod s podrobnim opisom procesa prehoda, dosledno upoštevajoč svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti platformo za pravični prehod, ki bi na podlagi obstoječe platforme za premogovniške regije v prehodu omogočila dvostransko in večstransko izmenjavo pridobljenih izkušenj in najboljših praks v vseh prizadetih sektorjih. Države članice bi morale zagotoviti, da so občine in mesta vključeni v izvrševanje sredstev SPP in da se v tem kontekstu upoštevajo njihove potrebe. |
| --- | --- |

(18)

Podpora SPP bi morala biti pogojena s tem, da se na določenem območju učinkovito izpelje proces prehoda za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva. V zvezi s tem bi morale države članice v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/1060 o partnerstvu, v sklopu socialnega dialoga z ustreznimi deležniki in v sodelovanju z njimi ter ob podpori Komisije pripraviti območne načrte za pravični prehod s podrobnim opisom procesa prehoda, dosledno upoštevajoč svoje celovite nacionalne energetske in podnebne načrte. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti platformo za pravični prehod, ki bi na podlagi obstoječe platforme za premogovniške regije v prehodu omogočila dvostransko in večstransko izmenjavo pridobljenih izkušenj in najboljših praks v vseh prizadetih sektorjih. Države članice bi morale zagotoviti, da so občine in mesta vključeni v izvrševanje sredstev SPP in da se v tem kontekstu upoštevajo njihove potrebe.

| (19) | V območnih načrtih za pravični prehod bi bilo treba opredeliti najbolj prizadeta območja, na katera bi morala biti osredotočena podpora SPP, in opisati specifične ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti za uresničitev energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva Unije do leta 2050, zlasti kar zadeva preureditev ali zaprtje obratov, v katerih se proizvajajo fosilna goriva ali izvajajo druge dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov. Navedena območja bi morala biti natančno opredeljena in ustrezati ravni 3 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 3), kakor je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali biti del teh regij. V načrtih bi bilo treba na način, ki bo zagotavljal koherenten razvoj na podnebne spremembe odpornih gospodarskih dejavnosti, skladnih tudi s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo in cilji evropskega zelenega dogovora, opisati izzive in potrebe navedenih območij, upoštevajoč tveganje depopulacije, ter na ravni upravičencev načrta opredeliti, kakšna vrsta operacij je potrebna, da bi prispevali k ustvarjanju delovnih mest. Kadar so taka območja opredeljena, bi bilo treba dodatno pozornost nameniti posebnostim otokov, otoških območij in najbolj oddaljenih regij, v katerih je zaradi geografskih in socialno-ekonomskih značilnosti morda potreben drugačen pristop za podporo procesu prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo. Finančno podporo iz SPP bi morale prejeti le naložbe, ki so v skladu z načrti za prehod. Območni načrti za pravični prehod bi morali biti del programov, ki so, odvisno od primera, podprti v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada oziroma SPP, ki jih odobri Komisija. |
| --- | --- |

(19)

V območnih načrtih za pravični prehod bi bilo treba opredeliti najbolj prizadeta območja, na katera bi morala biti osredotočena podpora SPP, in opisati specifične ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti za uresničitev energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in za dosego podnebno nevtralnega gospodarstva Unije do leta 2050, zlasti kar zadeva preureditev ali zaprtje obratov, v katerih se proizvajajo fosilna goriva ali izvajajo druge dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov. Navedena območja bi morala biti natančno opredeljena in ustrezati ravni 3 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 3), kakor je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali biti del teh regij. V načrtih bi bilo treba na način, ki bo zagotavljal koherenten razvoj na podnebne spremembe odpornih gospodarskih dejavnosti, skladnih tudi s prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo in cilji evropskega zelenega dogovora, opisati izzive in potrebe navedenih območij, upoštevajoč tveganje depopulacije, ter na ravni upravičencev načrta opredeliti, kakšna vrsta operacij je potrebna, da bi prispevali k ustvarjanju delovnih mest. Kadar so taka območja opredeljena, bi bilo treba dodatno pozornost nameniti posebnostim otokov, otoških območij in najbolj oddaljenih regij, v katerih je zaradi geografskih in socialno-ekonomskih značilnosti morda potreben drugačen pristop za podporo procesu prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo. Finančno podporo iz SPP bi morale prejeti le naložbe, ki so v skladu z načrti za prehod. Območni načrti za pravični prehod bi morali biti del programov, ki so, odvisno od primera, podprti v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada oziroma SPP, ki jih odobri Komisija.

| (20) | Da bi bila uporaba sredstev SPP bolj usmerjena v rezultate, bi bilo treba Komisiji v skladu z načelom sorazmernosti omogočiti, da v primeru, da v znatni meri ne bi bili doseženi cilji, določeni za specifični cilj SPP, uporabi finančne popravke. |
| --- | --- |

(20)

Da bi bila uporaba sredstev SPP bolj usmerjena v rezultate, bi bilo treba Komisiji v skladu z načelom sorazmernosti omogočiti, da v primeru, da v znatni meri ne bi bili doseženi cilji, določeni za specifični cilj SPP, uporabi finančne popravke.

| (21) | Da bi zagotovili ustrezen finančni okvir za SPP, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev letne razdelitve razpoložljivih sredstev po državah članicah. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili ustrezen finančni okvir za SPP, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev letne razdelitve razpoložljivih sredstev po državah članicah.

| (22) | Ker cilja te uredbe, in sicer zagotavljanja podpore ljudem, gospodarstvu in okolju na območjih, ki se pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo soočajo z gospodarsko in socialno preobrazbo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razlik v stopnjah razvitosti različnih območij in zaostalosti območij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in območij, temveč se zaradi potrebe po koherentnem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(22)

Ker cilja te uredbe, in sicer zagotavljanja podpore ljudem, gospodarstvu in okolju na območjih, ki se pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo soočajo z gospodarsko in socialno preobrazbo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razlik v stopnjah razvitosti različnih območij in zaostalosti območij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in območij, temveč se zaradi potrebe po koherentnem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (23) | Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba SPP izvajati usklajeno in harmonizirano, ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(23)

Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba SPP izvajati usklajeno in harmonizirano, ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba vzpostavlja Sklad za pravični prehod (SPP), s katerim se zagotavlja podpora ljudem, gospodarstvom in okolju na območjih, ki se soočajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, izhajajočimi iz procesa prehoda na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030, kakor so določeni v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050.

15

Določa specifični cilj SPP, njegovo geografsko pokritost in sredstva, področje uporabe njegove podpore glede na cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ iz točke (a) člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060 ter posebne določbe za načrtovanje programov in kazalnike, ki so potrebni za spremljanje.

Člen 2

Specifični cilj

V skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 SPP prispeva k enotnemu specifičnemu cilju omogočanja regijam in ljudem, da obravnavajo socialne, zaposlitvene, gospodarske in okoljske učinke, ki jih ima prehod na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 na podlagi Pariškega sporazuma.

Člen 3

Geografska pokritost in sredstva v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“

1.   SPP podpira cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ v vseh državah članicah.

2.   Sredstva SPP v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027, znašajo 7 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2018, kot je določeno v točki (g) člena 110(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

3.   Sredstva iz odstavka 2 se lahko, odvisno od primera, povečajo z dodatnimi sredstvi, dodeljenimi v proračunu Unije, in drugimi sredstvi v skladu z veljavnim temeljnim aktom.

4.   Komisija z izvedbenim aktom sprejme odločitev, s katero določi letno razdelitev razpoložljivih sredstev, tudi morebitnih dodatnih sredstev iz odstavka 3, po državah članicah v skladu z dodelitvami iz Priloge I.

Člen 4

Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

1.   Ukrepi iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2020/2094 se v okviru te uredbe izvajajo iz sredstev v znesku 10 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018, kakor je določeno v drugem pododstavku člena 109(1) Uredbe (EU) 2021/1060 ter ob upoštevanju člena 3(3), (4), (7) in (9) Uredbe (EU) 2020/2094.

Ta znesek šteje za druga sredstva iz člena 3(3) te uredbe. Kot je določeno v členu 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094, ta znesek pomeni zunanje namenske prejemke za namen člena 21(5) finančne uredbe.

2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se da na voljo za proračunsko obveznost v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za leta 2021 do 2023, poleg sredstev iz člena 3, kot sledi:

| — | 2021: 2 000 000 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2021: 2 000 000 000 EUR,

| — | 2022: 4 000 000 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2022: 4 000 000 000 EUR,

| — | 2023: 4 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2023: 4 000 000 000 EUR.

Iz sredstev iz prvega pododstavka se da na voljo znesek v višini 15 600 000 EUR v cenah iz leta 2018 za upravne odhodke.

3.   Letna razdelitev zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena po državah članicah se v skladu z dodelitvami iz Priloge I vključi v sklep Komisije iz člena 3(4).

4.   Z odstopanjem od člena 14(3) finančne uredbe se pravila o sprostitvi obveznosti iz poglavja IV naslova VII Uredbe (EU) 2021/1060 uporabljajo za proračunske obveznosti, ki temeljijo na sredstvih iz odstavka 1 tega člena. Z odstopanjem od točke (c) člena 12(4) finančne uredbe se ta sredstva ne uporabijo za naslednika zadevnega programa ali ukrepa.

5.   Plačila za programe se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost SPP, začenši z obveznostmi, ki se nanašajo na sredstva iz prvega pododstavka odstavka 1, dokler niso izčrpana.

Člen 5

Mehanizem zelenega nagrajevanja

1.   Kadar se na podlagi člena 3(3) sredstva SPP povečajo pred 31. decembrom 2024, se dodatna sredstva razdelijo med države članice na podlagi nacionalnih deležev iz Priloge I.

2.   Kadar se na podlagi člena 3(3) te uredbe sredstva SPP povečajo po 31. decembru 2024, se dodatna sredstva razdelijo med države članice v skladu z metodologijo iz drugega pododstavka tega odstavka na podlagi emisij toplogrednih plinov iz njihovih industrijskih obratov v obdobju od leta 2018 do zadnjega leta, za katero so na voljo podatki, sporočeni v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Sprememba emisij toplogrednih plinov posamezne države članice se izračuna z združevanjem emisij toplogrednih plinov samo tistih regij na ravni NUTS 3, ki so bile opredeljene v območnih načrtih za pravični prehod v skladu s členom 11(1) te uredbe.

Dodelitev dodatnih sredstev za posamezno državo članico se določi v skladu z naslednjim:

| (a) | za države članice, ki so dosegle zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se zmanjšanje na ravni posamezne države članice izračuna tako, da se raven emisij v zadnjem referenčnem letu izrazi kot odstotek emisij, ugotovljenih v letu 2018; za države članice, ki niso dosegle zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, je ta odstotek 100; |
| --- | --- |

(a)

za države članice, ki so dosegle zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se zmanjšanje na ravni posamezne države članice izračuna tako, da se raven emisij v zadnjem referenčnem letu izrazi kot odstotek emisij, ugotovljenih v letu 2018; za države članice, ki niso dosegle zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, je ta odstotek 100;

| (b) | končni delež za posamezno državo članico se izračuna tako, da se nacionalne deleže iz Priloge I, deli z odstotki, ki izhajajo iz točke (a); in |
| --- | --- |

(b)

končni delež za posamezno državo članico se izračuna tako, da se nacionalne deleže iz Priloge I, deli z odstotki, ki izhajajo iz točke (a); in

| (c) | rezultat, ki izhaja iz izračuna na podlagi točke (b) se prevrednoti na način, da znaša 100 %. |
| --- | --- |

(c)

rezultat, ki izhaja iz izračuna na podlagi točke (b) se prevrednoti na način, da znaša 100 %.

3.   Države članice dodatna sredstva vključijo v svoje programe in v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/1060 predložijo spremembo programa.

Člen 6

Specifične dodelitve za najbolj oddaljene regije in otoke

Ko države članice v skladu s členom 11(1) pripravljajo območne načrte za pravični prehod, upoštevajo zlasti razmere na otokih in v najbolj oddaljenih regijah, ki se soočajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, izhajajočimi iz procesa prehoda na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 ter na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, pri čemer upoštevajo njihove specifične potrebe, kot so priznane v členih 174 in 349 PDEU.

Kadar države članice taka območja vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod, določijo specifičen znesek, dodeljen tem območjem, z ustrezno utemeljitvijo, pri čemer upoštevajo specifične izzive, s katerimi se soočajo ta območja.

Člen 7

Pogojni dostop do sredstev

1.   Kadar se država članica ni zavezala, da bo uresničila cilj, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna, se le 50 % letnih dodelitev, določenih zanjo v skladu s členom 3(4) in členom 4(3), da na voljo za načrtovanje programov in vključi v prednostne naloge.

Z odstopanjem od člena 10(1) te uredbe se preostalih 50 % letnih dodelitev ne vključi v prednostne naloge. V takih primerih je v zvezi s programi, ki se podpirajo iz SPP in se predložijo v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2021/1060, v razpredelnico iz točke (g)(ii) člena 22(3) navedene uredbe vključenih le 50 % letnih dodelitev SPP. V razpredelnici iz točke (g)(i) člena 22(3) navedene uredbe so ločeno navedene dodelitve, ki so na voljo za načrtovanje programov, in dodelitve, ki niso načrtovane.

2.   Komisija program, ki vsebuje prednostno nalogo SPP, ali njegovo morebitno spremembo odobri le, če so upoštevane zahteve iz načrtovanega dela dodelitve v skladu z odstavkom 1.

3.   Takoj ko se država članica zaveže, da bo uresničila cilj, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna, lahko v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/1060 predloži zahtevo za spremembo vsakega programa, ki vključuje podporo iz SPP, in vključi nenačrtovane dodelitve, za katere obveznosti niso prenehale.

4.   Proračunske obveznosti bodo prevzete na podlagi razpredelnice iz točke (g)(i) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060. Obveznosti v zvezi z nenačrtovanimi dodelitvami se ne uporabijo za plačila in se ne vključijo v osnovo za izračun predhodnega financiranja v skladu s členom 90 navedene uredbe, dokler niso na voljo za načrtovanje programov v skladu z odstavkom 3 tega člena.

Z odstopanjem od člena 105 Uredbe (EU) 2021/1060 proračunske obveznosti za predhodno leto, ki se nanašajo na nenačrtovane dodelitve, v naslednjem letu v celoti prenehajo, če se država članica do 31. decembra katerega koli leta, začenši z letom 2022, ne zaveže uresničitvi cilja, da Unija do leta 2050 postane podnebno nevtralna.

Člen 8

Obseg podpore

1.   SPP podpira samo dejavnosti, ki so neposredno povezane z njegovim specifičnim ciljem, kakor je določen v členu 2, in prispevajo k izvajanju območnih načrtov za pravični prehod, pripravljenih v skladu s členom 11.

2.   V skladu z odstavkom 1 SPP podpira izključno naslednje dejavnosti:

| (a) | produktivne naložbe v MSP, tudi mikropodjetja in zagonska podjetja, ki vodijo k povečani gospodarski raznovrstnosti, modernizaciji in preusmeritvi; |
| --- | --- |

(a)

produktivne naložbe v MSP, tudi mikropodjetja in zagonska podjetja, ki vodijo k povečani gospodarski raznovrstnosti, modernizaciji in preusmeritvi;

| (b) | naložbe v ustanavljanje novih podjetij, tudi prek podjetniških inkubatorjev in svetovalnih storitev, ki vodijo k ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v ustanavljanje novih podjetij, tudi prek podjetniških inkubatorjev in svetovalnih storitev, ki vodijo k ustvarjanju delovnih mest;

| (c) | naložbe v raziskovalne in inovacijske dejavnosti, tudi na univerzah in javnih raziskovalnih organizacijah, ter v promocijo prenosa naprednih tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

naložbe v raziskovalne in inovacijske dejavnosti, tudi na univerzah in javnih raziskovalnih organizacijah, ter v promocijo prenosa naprednih tehnologij;

| (d) | naložbe v uvajanje tehnologije ter v sisteme in infrastrukturo za cenovno dostopno čisto energijo, vključno s tehnologijami za shranjevanje energije, ter v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(d)

naložbe v uvajanje tehnologije ter v sisteme in infrastrukturo za cenovno dostopno čisto energijo, vključno s tehnologijami za shranjevanje energije, ter v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| (e) | naložbe v energijo iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno s trajnostnimi merili iz navedene direktive, in v energetsko učinkovitost, tudi za namene zmanjšanja energetske revščine; |
| --- | --- |

(e)

naložbe v energijo iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno s trajnostnimi merili iz navedene direktive, in v energetsko učinkovitost, tudi za namene zmanjšanja energetske revščine;

| (f) | naložbe v pametno in trajnostno lokalno mobilnost, vključno z razogljičenjem lokalnega prometnega sektorja in njegove infrastrukture; |
| --- | --- |

(f)

naložbe v pametno in trajnostno lokalno mobilnost, vključno z razogljičenjem lokalnega prometnega sektorja in njegove infrastrukture;

| (g) | sanacija in posodobitev omrežij za daljinsko ogrevanje z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti sistemov daljinskega ogrevanja in naložbe v proizvodnjo toplote, če so naprave za proizvodnjo toplote oskrbovane izključno z obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

(g)

sanacija in posodobitev omrežij za daljinsko ogrevanje z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti sistemov daljinskega ogrevanja in naložbe v proizvodnjo toplote, če so naprave za proizvodnjo toplote oskrbovane izključno z obnovljivimi viri energije;

| (h) | naložbe v digitalizacijo, digitalne inovacije in digitalno povezljivost; |
| --- | --- |

(h)

naložbe v digitalizacijo, digitalne inovacije in digitalno povezljivost;

| (i) | naložbe v obnovo in dekontaminacijo degradiranih območij, sanacijo tal za rabo ter po potrebi tudi projekte za zeleno infrastrukturo in za spremembo namena, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

(i)

naložbe v obnovo in dekontaminacijo degradiranih območij, sanacijo tal za rabo ter po potrebi tudi projekte za zeleno infrastrukturo in za spremembo namena, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“;

| (j) | naložbe za krepitev krožnega gospodarstva, tudi s preprečevanjem odpadkov, zmanjšanjem njihovega obsega, učinkovito rabo virov, ponovno uporabo, popravilom in recikliranjem; |
| --- | --- |

(j)

naložbe za krepitev krožnega gospodarstva, tudi s preprečevanjem odpadkov, zmanjšanjem njihovega obsega, učinkovito rabo virov, ponovno uporabo, popravilom in recikliranjem;

| (k) | izpopolnjevanje in prekvalifikacija delavcev in iskalcev zaposlitve; |
| --- | --- |

(k)

izpopolnjevanje in prekvalifikacija delavcev in iskalcev zaposlitve;

| (l) | pomoč iskalcem zaposlitve pri iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

(l)

pomoč iskalcem zaposlitve pri iskanju zaposlitve;

| (m) | dejavno vključevanje iskalcev zaposlitve; |
| --- | --- |

(m)

dejavno vključevanje iskalcev zaposlitve;

| (n) | tehnična pomoč; |
| --- | --- |

(n)

tehnična pomoč;

| (o) | druge dejavnosti na področju izobraževanja in socialnega vključevanja, med drugim, kadar je to ustrezno utemeljeno, naložbe v infrastrukturo za potrebe centrov za usposabljanje ter ustanov za varstvo otrok in oskrbo starejših, kot je navedeno v območnih načrtih za pravični prehod v skladu s členom 11. |
| --- | --- |

(o)

druge dejavnosti na področju izobraževanja in socialnega vključevanja, med drugim, kadar je to ustrezno utemeljeno, naložbe v infrastrukturo za potrebe centrov za usposabljanje ter ustanov za varstvo otrok in oskrbo starejših, kot je navedeno v območnih načrtih za pravični prehod v skladu s členom 11.

Poleg tega lahko SPP na območjih, opredeljenih kot območja, ki prejemajo pomoč za namene iz točk (a) in (c) člena 107(3) PDEU, podpira produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, če so bile take naložbe odobrene kot del območnega načrta za pravični prehod na podlagi informacij, zahtevanih na podlagi točke (h) člena 11(2) te uredbe. Take naložbe so upravičene le, če so potrebne za izvajanje območnega načrta za pravični prehod, kadar prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 in k uresničevanju zadevnih okoljskih ciljev, kadar je njihova podpora potrebna za ustvarjanje delovnih mest na opredeljenem območju in kadar skladno s točko 27 člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060 ne vodijo k premestitvi.

SPP lahko podpira tudi naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, če so bile take naložbe odobrene kot del območnega načrta za pravični prehod na podlagi informacij, zahtevanih na podlagi točke (i) člena 11(2) te uredbe. Take naložbe so upravičene le, če so potrebne za izvajanje območnega načrta za pravični prehod.

Člen 9

Izvzetje iz obsega podpore

SPP ne podpira:

| (a) | razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(a)

razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn;

| (b) | proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov;

| (c) | podjetij v težavah, kakor so opredeljena v točki 18 člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (18), razen če je to odobreno na podlagi začasnih pravil o državni pomoči, določenih zaradi obravnavanja izjemnih okoliščin, ali v okviru pomoči de minimis za podporo naložbam, s katerimi se v sklopu procesa energetskega prehoda zmanjšujejo stroški za energijo; |
| --- | --- |

(c)

podjetij v težavah, kakor so opredeljena v točki 18 člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (18), razen če je to odobreno na podlagi začasnih pravil o državni pomoči, določenih zaradi obravnavanja izjemnih okoliščin, ali v okviru pomoči de minimis za podporo naložbam, s katerimi se v sklopu procesa energetskega prehoda zmanjšujejo stroški za energijo;

18

de minimis

| (d) | naložb, povezanih s proizvodnjo, predelavo, prevozom, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(d)

naložb, povezanih s proizvodnjo, predelavo, prevozom, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv.

Člen 10

Načrtovanje sredstev SPP

1.   Sredstva SPP se za kategorije regij, v katerih se nahajajo zadevna območja, načrtujejo na podlagi območnih načrtov za pravični prehod, ki so oblikovani v skladu s členom 11 in jih Komisija odobri kot del programa ali spremembe programa. Načrtovana sredstva so v obliki enega ali več posebnih programov ali ene ali več prednostnih nalog v okviru programov.

Komisija program ali njegovo morebitno spremembo odobri le, če je opredelitev območij, ki jih je proces prehoda najbolj prizadel, v ustreznem območnem načrtu za pravični prehod ustrezno utemeljena, takšen načrt pa je skladen s celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom zadevne države članice.

2.   Prednostna naloga ali prednostne naloge SPP zajemajo sredstva SPP, ki jih sestavlja celota ali del dodelitev SPP za države članice, in sredstva, prerazporejena v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/1060. Skupni znesek sredstev ESRR in ESS+, prerazporejen na SPP, ne presega trikratnega zneska podpore iz SPP za navedeno prednostno nalogo, brez sredstev iz člena 4(1) te uredbe.

3.   V skladu s členom 112 Uredbe (EU) 2021/1060 stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za regijo, v kateri se nahaja območje ali območja, opredeljena v območnih načrtih za pravični prehod v skladu s členom 11 te uredbe, za prednostno nalogo ali prednostne naloge SPP, ni višja od:

| (a) | 85 % za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

85 % za manj razvite regije;

| (b) | 70 % za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

70 % za regije v prehodu;

| (c) | 50 % za bolj razvite regije. |
| --- | --- |

(c)

50 % za bolj razvite regije.

Člen 11

Območni načrt za pravični prehod

1.   Države članice skupaj z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi organi zadevnih območij pripravijo enega ali več območnih načrtov za pravični prehod, v katerih je zajeto eno ali več prizadetih območij, ki ustrezajo regijam na ravni NUTS 3, ali delom teh območij, v skladu s predlogo iz Priloge II. To so območja, ki so na podlagi gospodarskih in socialnih učinkov prehoda najbolj prizadeta, zlasti glede pričakovanega prilagajanja delavcev ali izgube delovnih mest v proizvodnji in uporabi fosilnih goriv ter potreb po preoblikovanju proizvodnih procesov industrijskih obratov z največjo intenzivnostjo toplogrednih plinov.

2.   V območnem načrtu za pravični prehod so navedeni naslednji elementi:

| (a) | opis procesa prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo na nacionalni ravni, vključno s časovnico ključnih ukrepov za prehod na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 ter na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, ki so skladni z najnovejšo različico celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta; |
| --- | --- |

(a)

opis procesa prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo na nacionalni ravni, vključno s časovnico ključnih ukrepov za prehod na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 ter na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, ki so skladni z najnovejšo različico celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta;

| (b) | utemeljitev opredelitve območij kot območij, ki jih je proces prehoda iz točke (a) tega odstavka najbolj prizadel in jih bo podpiral SPP, v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev opredelitve območij kot območij, ki jih je proces prehoda iz točke (a) tega odstavka najbolj prizadel in jih bo podpiral SPP, v skladu z odstavkom 1;

| (c) | ocena izzivov, s katerimi se pri prehodu soočajo najbolj prizadeta območja, če so bila opredeljena, vključno s socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi učinki prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, pri čemer so v tej oceni opredeljeni potencialno število prizadetih in izgubljenih delovnih mest, tveganje depopulacije ter razvojne potrebe in cilji, ki jih je treba izpolniti do leta 2030 in so povezani s preoblikovanjem ali zaprtjem dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov na teh območjih; |
| --- | --- |

(c)

ocena izzivov, s katerimi se pri prehodu soočajo najbolj prizadeta območja, če so bila opredeljena, vključno s socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi učinki prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, pri čemer so v tej oceni opredeljeni potencialno število prizadetih in izgubljenih delovnih mest, tveganje depopulacije ter razvojne potrebe in cilji, ki jih je treba izpolniti do leta 2030 in so povezani s preoblikovanjem ali zaprtjem dejavnosti z visoko intenzivnostjo toplogrednih plinov na teh območjih;

| (d) | opis pričakovanega prispevka podpore SPP pri obravnavanju socialnih, demografskih, gospodarskih, zdravstvenih in okoljskih učinkov prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, vključno s pričakovanim prispevkom v smislu ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

(d)

opis pričakovanega prispevka podpore SPP pri obravnavanju socialnih, demografskih, gospodarskih, zdravstvenih in okoljskih učinkov prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, vključno s pričakovanim prispevkom v smislu ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest;

| (e) | ocena skladnosti načrta z drugimi ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi ali teritorialnimi strategijami in načrti; |
| --- | --- |

(e)

ocena skladnosti načrta z drugimi ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi ali teritorialnimi strategijami in načrti;

| (f) | opis mehanizmov upravljanja, ki jih sestavljajo partnerstva, načrtovani ukrepi spremljanja in vrednotenja ter odgovorna telesa; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizmov upravljanja, ki jih sestavljajo partnerstva, načrtovani ukrepi spremljanja in vrednotenja ter odgovorna telesa;

| (g) | opis vrste predvidenih operacij in njihovega pričakovanega prispevka k lajšanju učinka prehoda; |
| --- | --- |

(g)

opis vrste predvidenih operacij in njihovega pričakovanega prispevka k lajšanju učinka prehoda;

| (h) | v primeru podpore za produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, okviren seznam operacij in podjetij, ki se podpirajo, ter utemeljitev potrebnosti take podpore na podlagi analize vrzeli, ki dokazuje, da bi brez naložbe pričakovana izguba delovnih mest presegla pričakovano število ustvarjenih delovnih mest; |
| --- | --- |

(h)

v primeru podpore za produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP, okviren seznam operacij in podjetij, ki se podpirajo, ter utemeljitev potrebnosti take podpore na podlagi analize vrzeli, ki dokazuje, da bi brez naložbe pričakovana izguba delovnih mest presegla pričakovano število ustvarjenih delovnih mest;

| (i) | v primeru podpore za naložbe, namenjene zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, seznam operacij, ki bodo podprte, ter utemeljitev, da prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo in vodijo v znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES, ter ob zagotovitvi, da so te operacije potrebne za zaščito znatnega števila delovnih mest; |
| --- | --- |

(i)

v primeru podpore za naložbe, namenjene zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, seznam operacij, ki bodo podprte, ter utemeljitev, da prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo in vodijo v znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES, ter ob zagotovitvi, da so te operacije potrebne za zaščito znatnega števila delovnih mest;

| (j) | sinergije in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi programi Unije za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb in |
| --- | --- |

(j)

sinergije in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi programi Unije za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb in

| (k) | sinergije in dopolnjevanje z načrtovano podporo iz drugih stebrov mehanizma za pravični prehod. |
| --- | --- |

(k)

sinergije in dopolnjevanje z načrtovano podporo iz drugih stebrov mehanizma za pravični prehod.

3.   V pripravo in izvajanje območnih načrtov za pravični prehod so vključeni ustrezni partnerji v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 ter po potrebi Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad.

4.   Območni načrti za pravični prehod so skladni z ustreznimi teritorialnimi strategijami iz člena 29 Uredbe (EU) 2021/1060 in ustreznimi strategijami pametne specializacije, celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter evropskim stebrom socialnih pravic.

Če je treba zaradi obnovitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta na podlagi člena 14 Uredbe (EU) 2018/1999 spremeniti območni načrt za pravični prehod, se to opravi v okviru vmesnega pregleda v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Kadar nameravajo države članice izrabiti možnost prejemanja podpore v okviru drugih stebrov mehanizma za pravični prehod, se v območnem načrtu za pravični prehod določijo sektorji in tematska področja, ki bodo predvidoma podprti v okviru teh stebrov.

Člen 12

Kazalniki

1.   Skupni kazalniki učinkov in rezultatov, kakor so določeni v Prilogi III, ter, ob ustrezni utemeljitvi v območnem načrtu za pravični prehod, kazalniki učinkov in rezultatov, specifični za posamezen program, se uporabijo v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 16(1), točko(d)(ii) člena 22(3) in točko (b) člena 42(2) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Za kazalnike učinkov so izhodiščne vrednosti določene pri nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni. Potem ko Komisija odobri zahtevo za spremembo programa, predloženo na podlagi člena 18(3) Uredbe (EU) 2021/1060, se ciljev ne revidira.

3.   Kadar prednostna naloga SPP podpira dejavnosti iz točke (k), (l) ali (m) člena 8(2), se podatki o kazalnikih za udeležence posredujejo le, kadar so na voljo vsi podatki v zvezi s posameznim udeležencem, zahtevanih v skladu s Prilogo III.

Člen 13

Finančni popravki

Komisija lahko na podlagi pregleda končnega poročila o smotrnosti programa izvede finančne popravke v skladu s členom 104 Uredbe (EU) 2021/1060, kadar je pri enem ali več kazalnikih učinkov doseženih manj kot 65 % določenega cilja.

Finančni popravki morajo biti sorazmerni z dosežki in se ne uporabijo, kadar cilji niso bili doseženi zaradi socialno-ekonomskih ali okoljskih dejavnikov, bistvenih sprememb gospodarskih ali okoljskih razmer v zadevni državi članici ali zaradi višje sile, ki resno vpliva na izvajanje zadevnih prednostnih nalog.

Člen 14

Pregled

Komisija do 30. junija 2025 pregleda izvajanje SPP z vidika specifičnega cilja iz člena 2, pri čemer upošteva morebitne spremembe Uredbe (EU) 2020/852 in podnebne cilje Unije iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) ter razvoj pri izvajanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo. Komisija na tej podlagi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki so mu lahko priloženi zakonodajni predlogi.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 290, 1.9.2020, str. 1.

1

(2)  
  UL C 311, 18.9.2020, str. 55, in UL C 429, 11.12.2020, str. 240.

2

(3)  
  UL C 324, 1.10.2020, str. 74.

3

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 7. junija 2021.

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (glej stran 159 tega Uradnega lista).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (glej stran 60 tega Uradnega lista).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (glej stran 21 tega Uradnega lista).

8

(9)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23).

11

(12)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

12

(13)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

13

(14)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

17

(18)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

18

---

PRILOGA I

DODELITVE PO DRŽAVAH ČLANICAH

| | Dodelitve iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje | Dodelitve iz sredstev večletnega finančnega okvira | Dodelitve skupaj | Delež posamezne države članice glede na celoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 95 | 71 | 166 | 0,95 % |
| Bolgarija | 673 | 505 | 1 178 | 6,73 % |
| Češka | 853 | 640 | 1 493 | 8,53 % |
| Danska | 46 | 35 | 81 | 0,46 % |
| Nemčija | 1 288 | 966 | 2 254 | 12,88 % |
| Estonija | 184 | 138 | 322 | 1,84 % |
| Irska | 44 | 33 | 77 | 0,44 % |
| Grčija | 431 | 324 | 755 | 4,31 % |
| Španija | 452 | 339 | 790 | 4,52 % |
| Francija | 535 | 402 | 937 | 5,35 % |
| Hrvaška | 97 | 72 | 169 | 0,97 % |
| Italija | 535 | 401 | 937 | 5,35 % |
| Ciper | 53 | 39 | 92 | 0,53 % |
| Latvija | 100 | 75 | 174 | 1,00 % |
| Litva | 142 | 107 | 249 | 1,42 % |
| Luksemburg | 5 | 4 | 8 | 0,05 % |
| Madžarska | 136 | 102 | 237 | 1,36 % |
| Malta | 12 | 9 | 21 | 0,12 % |
| Nizozemska | 324 | 243 | 567 | 3,24 % |
| Avstrija | 71 | 53 | 124 | 0,71 % |
| Poljska | 2 000 | 1 500 | 3 500 | 20,00 % |
| Portugalska | 116 | 87 | 204 | 1,16 % |
| Romunija | 1 112 | 834 | 1 947 | 11,12 % |
| Slovenija | 134 | 101 | 235 | 1,34 % |
| Slovaška | 239 | 179 | 418 | 2,39 % |
| Finska | 242 | 182 | 424 | 2,42 % |
| Švedska | 81 | 61 | 142 | 0,81 % |
| EU27 | 10 000 | 7 500 | 17 500 | 100,00 % |

Dodelitve iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

Dodelitve iz sredstev večletnega finančnega okvira

Dodelitve skupaj

Delež posamezne države članice glede na celoto

Belgija

95

71

166

0,95 %

Bolgarija

673

505

1 178

6,73 %

Češka

853

640

1 493

8,53 %

Danska

46

35

81

0,46 %

Nemčija

1 288

966

2 254

12,88 %

Estonija

184

138

322

1,84 %

Irska

44

33

77

0,44 %

Grčija

431

324

755

4,31 %

Španija

452

339

790

4,52 %

Francija

535

402

937

5,35 %

Hrvaška

97

72

169

0,97 %

Italija

535

401

937

5,35 %

Ciper

53

39

92

0,53 %

Latvija

100

75

174

1,00 %

Litva

142

107

249

1,42 %

Luksemburg

5

4

8

0,05 %

Madžarska

136

102

237

1,36 %

Malta

12

9

21

0,12 %

Nizozemska

324

243

567

3,24 %

Avstrija

71

53

124

0,71 %

Poljska

2 000

1 500

3 500

20,00 %

Portugalska

116

87

204

1,16 %

Romunija

1 112

834

1 947

11,12 %

Slovenija

134

101

235

1,34 %

Slovaška

239

179

418

2,39 %

Finska

242

182

424

2,42 %

Švedska

81

61

142

0,81 %

EU27

10 000

7 500

17 500

100,00 %

Dodelitve v milijonih EUR v cenah iz leta 2018 in pred odbitki za tehnično pomoč in upravne odhodke (skupni zneski se morda ne ujemajo zaradi zaokroževanja navzgor ali navzdol)

---

PRILOGA II

PREDLOGA ZA OBMOČNE NAČRTE ZA PRAVIČNI PREHOD

1.

| Besedilno polje [12000] |
| --- |

Besedilno polje [12000]

Sklic: točka (a) člena 11(2)

| 1.1 | Oris pričakovanega procesa prehoda na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 ter na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 v skladu s cilji celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter drugimi obstoječimi načrti za prehod s časovnico za prenehanje ali zmanjševanje dejavnosti, kot so pridobivanje premoga in lignita ali proizvodnja električne energije iz premoga |
| --- | --- |

1.1

Sklic: točka (b) člena 11(2)

| 1.2 | Opredelitev območij, za katera se pričakuje, da bodo najbolj prizadeta, in utemeljitev te izbire z ustrezno oceno gospodarskih in zaposlitvenih učinkov na podlagi orisa razdelka 1.1 |
| --- | --- |

1.2

Sklic: člen 6

| 1.3 | Opredelitev najbolj oddaljenih regij in otokov s specifičnimi izzivi na območjih, navedenih v razdelku 1.1, in specifični zneski, dodeljeni tem območjem, z ustrezno utemeljitvijo |
| --- | --- |

1.3

2.

Ocena izzivov, povezanih s prehodom, za vsako opredeljeno območje

2.1

Sklic: točka (c) člena 11(2)

| Besedilno polje [12000] |
| --- |

Besedilno polje [12000]

| Opredelitev prizadetih gospodarskih dejavnosti in industrijskih sektorjev, ločeno po:






  — | nazadujočih sektorjih, za katere se pričakuje, da bodo zaradi prehoda z dejavnostmi prenehali oziroma jih znatno zmanjšali, vključno z ustrezno časovnico; |
| --- | --- |

Opredelitev prizadetih gospodarskih dejavnosti in industrijskih sektorjev, ločeno po:

—

nazadujočih sektorjih, za katere se pričakuje, da bodo zaradi prehoda z dejavnostmi prenehali oziroma jih znatno zmanjšali, vključno z ustrezno časovnico;

| — | sektorjih v preoblikovanju, za katere se pričakuje, da se bodo preoblikovali v smislu dejavnosti, procesov in proizvodov. |
| --- | --- |

—

sektorjih v preoblikovanju, za katere se pričakuje, da se bodo preoblikovali v smislu dejavnosti, procesov in proizvodov.

Za vsako od teh vrst sektorjev:

| — | pričakovana izguba delovnih mest in potrebe po prekvalifikaciji, ob upoštevanju napovedi potreb po znanju in spretnostih; |
| --- | --- |

—

pričakovana izguba delovnih mest in potrebe po prekvalifikaciji, ob upoštevanju napovedi potreb po znanju in spretnostih;

| — | možnosti za diverzifikacijo gospodarstva in razvojne priložnosti. |
| --- | --- |

—

možnosti za diverzifikacijo gospodarstva in razvojne priložnosti.

2.2

Sklic: točka (d) člena 11(2)

| Besedilno polje [6000] |
| --- |

Besedilno polje [6000]

| — | razvojne potrebe za reševanje izzivov, povezanih s prehodom |
| --- | --- |

—

razvojne potrebe za reševanje izzivov, povezanih s prehodom

| — | cilji in rezultati, ki naj bi se dosegli z izvajanjem prednostne naloge SPP, vključno s pričakovanim prispevkom v smislu ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest |
| --- | --- |

—

cilji in rezultati, ki naj bi se dosegli z izvajanjem prednostne naloge SPP, vključno s pričakovanim prispevkom v smislu ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest

2.3

Sklic: točka (e) člena 11(2)

| Besedilno polje [6000] |
| --- |

Besedilno polje [6000]

| — | strategije pametne specializacije |
| --- | --- |

—

strategije pametne specializacije

| — | območne strategije iz člena 29 Uredbe (EU) 2021/... |
| --- | --- |

—

območne strategije iz člena 29 Uredbe (EU) 2021/...

| — | drugi regionalni ali nacionalni razvojni načrti |
| --- | --- |

—

drugi regionalni ali nacionalni razvojni načrti

2.4

| Besedilno polje [12000] |
| --- |

Besedilno polje [12000]

Sklic: točka (g) člena 11(2)

| — | predvidene vrste operacij in njihov pričakovani prispevek k lajšanju učinka prehoda |
| --- | --- |

—

predvidene vrste operacij in njihov pričakovani prispevek k lajšanju učinka prehoda

Sklic: točka (h) člena 11(2)

| Izpolnite le, če se podpora zagotavlja produktivnim naložbam v podjetja, ki niso MSP:






  — | okviren seznam operacij in podjetij, ki se podpirajo ter za vsako izmed njih utemeljitev potrebnosti take podpore na podlagi analize vrzeli, ki dokazuje, da bi pričakovana izguba delovnih mest brez naložb presegla pričakovano število novih delovnih mest |
| --- | --- |

Izpolnite le, če se podpora zagotavlja produktivnim naložbam v podjetja, ki niso MSP:

—

okviren seznam operacij in podjetij, ki se podpirajo ter za vsako izmed njih utemeljitev potrebnosti take podpore na podlagi analize vrzeli, ki dokazuje, da bi pričakovana izguba delovnih mest brez naložb presegla pričakovano število novih delovnih mest

Ta razdelek posodobite ali izpolnite tako, da revidirate območni načrt za pravični prehod, odvisno od odločitve o zagotovitvi takšne podpore.

Sklic: točka (i) člena 11(2)

| Izpolnite le, če se podpora zagotavlja naložbam za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES:






  — | seznam operacij, ki bodo podprte, ter utemeljitev, da prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo in vodijo v znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES, v primeru, da so potrebne za zaščito znatnega števila delovnih mest |
| --- | --- |

Izpolnite le, če se podpora zagotavlja naložbam za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES:

—

seznam operacij, ki bodo podprte, ter utemeljitev, da prispevajo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo in vodijo v znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je precej pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi, določenimi za brezplačno dodelitev na podlagi Direktive 2003/87/ES, v primeru, da so potrebne za zaščito znatnega števila delovnih mest

Ta razdelek posodobite ali izpolnite tako, da revidirate območni načrt za pravični prehod, odvisno od odločitve o zagotovitvi takšne podpore.

Sklic: točka (j) člena 11(2)

| — | sinergije in dopolnjevanje predvidenih operacij z drugimi ustreznimi programi Unije v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ (ki podpirajo proces prehoda), drugimi finančnimi instrumenti (Sklad za modernizacijo sistema Unije za trgovanje z emisijami) za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb |
| --- | --- |

—

sinergije in dopolnjevanje predvidenih operacij z drugimi ustreznimi programi Unije v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ (ki podpirajo proces prehoda), drugimi finančnimi instrumenti (Sklad za modernizacijo sistema Unije za trgovanje z emisijami) za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb

Sklic: točka (k) člena 11(2) in člen 11(5)

| — | sinergije in dopolnjevanje z načrtovano podporo iz drugih stebrov mehanizma za pravični prehod |
| --- | --- |

—

sinergije in dopolnjevanje z načrtovano podporo iz drugih stebrov mehanizma za pravični prehod

| — | sektorji in tematska področja, ki bodo predvidoma podprti v okviru drugih stebrov |
| --- | --- |

—

sektorji in tematska področja, ki bodo predvidoma podprti v okviru drugih stebrov

3.

Sklic: točka (f) člena 11(2)

| Besedilno polje [5000] |
| --- |

Besedilno polje [5000]

3.1

| — | ureditve za sodelovanje partnerjev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju območnega načrta za pravični prehod |
| --- | --- |

—

ureditve za sodelovanje partnerjev pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju območnega načrta za pravični prehod

| — | izid javnega posvetovanja |
| --- | --- |

—

izid javnega posvetovanja

3.2.

| — | spremljanje in vrednotenje načrtovanih ukrepov, vključno s kazalniki za merjenje zmožnosti načrta, da doseže svoje cilje |
| --- | --- |

—

spremljanje in vrednotenje načrtovanih ukrepov, vključno s kazalniki za merjenje zmožnosti načrta, da doseže svoje cilje

3.3.

| Organ ali organi, odgovorni za usklajevanje in spremljanje izvajanja načrta, ter njegova oziroma njihova vloga. |
| --- |

Organ ali organi, odgovorni za usklajevanje in spremljanje izvajanja načrta, ter njegova oziroma njihova vloga.

4.

Sklic: člen 12(1)

| Izpolnite le, če so predvideni kazalniki, specifični za posamezen program:






  — | utemeljitev na podlagi predvidenih vrst operacij, da so kazalniki učinkov ali rezultatov, specifični za posamezen program, potrebni |
| --- | --- |

Izpolnite le, če so predvideni kazalniki, specifični za posamezen program:

—

utemeljitev na podlagi predvidenih vrst operacij, da so kazalniki učinkov ali rezultatov, specifični za posamezen program, potrebni

Razpredelnica 1

Kazalniki učinkov

| Specifični cilj | Identifikator [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Specifični cilj

Identifikator [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

Razpredelnica 2

Kazalniki rezultatov

| Specifični cilj | Identifikator [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Izhodiščna ali referenčna vrednost | Referenčno leto | Cilj (2029) | Vir podatkov [200] | Opombe [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Specifični cilj

Identifikator [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Izhodiščna ali referenčna vrednost

Referenčno leto

Cilj (2029)

Vir podatkov [200]

Opombe [200]

---

PRILOGA III

SKUPNI KAZALNIKI UČINKOV (RCO) IN SKUPNI KAZALNIKI REZULTATOV V ZVEZI S SKLADOM ZA PRAVIČNI PREHOD (1)

| Skupni kazalniki učinkov REGIO (RCO) in skupni kazalniki rezultatov REGIO (RCR) |
| --- |
| Učinki | Rezultati |
| RCO 01 – podprta podjetja (od tega: mikro, mala, srednja, velika)  (*1)

  RCO 02 – podjetja, podprta z nepovratnimi sredstvi
  RCO 03 – podjetja, podprta s finančnimi instrumenti
  RCO 04 – podjetja za nefinančno podporo
  RCO 05 – podprta nova podjetja
  RCO 07 – raziskovalne organizacije, ki sodelujejo v skupnih raziskovalnih projektih
  RCO 10 – podjetja, ki sodelujejo z raziskovalnimi organizacijami
  RCO 121 – podjetja, ki so podprta, da bi dosegla zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES | RCR 01 – ustvarjena delovna mesta v podprtih subjektih
  RCR 102 – raziskovalna delovna mesta, ustvarjena v podprtih subjektih
  RCR 02 – zasebne naložbe, ki po vrednosti dosegajo javno podporo (od tega: nepovratna sredstva, finančni instrumenti) (*1)

  RCR 03 – Mala in srednja podjetja (MSP), ki uvajajo inovacije pri proizvodih in procesih
  RCR 04 – MSP, ki uvajajo inovacije pri trženju ali organizaciji
  RCR 05 – MSP, ki uvajajo inovacije interno
  RCR 06 – predložene patentne prijave
  RCR 29a – Predvidene emisije toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, v podprtih podjetjih |
| RCO 13 – vrednost digitalnih storitev, produktov in procesov, razvitih za podjetja | RCR 11 – uporabniki novih in nadgrajenih javnih digitalnih storitev, produktov in procesov
  RCR 12 – uporabniki novih in nadgrajenih digitalnih storitev. produktov in procesov, ki jih razvijejo podjetja |
| RCO 15 – ustvarjena zmogljivost za podjetniški inkubator | RCR 17 – nova podjetja, ki preživijo na trgu
  RCR 18 – MSP, ki uporabljajo storitve inkubatorja po ustanovitvi podjetniškega inkubatorja |
| RCO 101 – MSP, ki vlagajo v znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo | RCR 97 – podprta vajeništva v MSP
  RCR 98 – zaposleni v MSP, ki zaključijo usposabljanje za znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo (glede na vrste znanj in spretnosti: tehnična, upravljavska, podjetniška, zelena, drugo) (*1) |
| RCO 18 – stanovanja z boljšo energetsko učinkovitostjo
  RCO 19 – javne zgradbe z boljšo energetsko učinkovitostjo
  RCO 20 – novozgrajena ali izboljšana omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje
  RCO 104 – število enot z visoko učinkovito soproizvodnjo | RCR 26 – letna poraba primarne energije (od tega: stanovanja, javne zgradbe, podjetja, drugo) (*1)

  RCR 29 – ocenjene emisije toplogrednih plinov |
| RCO 22 – dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (*1) | RCR 31 – skupna proizvodnja energije iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (*1)

  RCR 32 – dodatna nameščena operativna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov |
| RCO 34 – dodatna zmogljivost za recikliranje odpadkov
  RCO 107 – naložbe v objekte za ločeno zbiranje odpadkov
  RCO 119 - odpadki, pripravljeni za ponovno uporabo | RCR 47 – reciklirani odpadki
  RCR 48 –odpadki, uporabljeni kot surovine |
| RCO 36 – zelena infrastruktura, podprta za druge namene in ne za prilagajanje na podnebne spremembe
  RCO 38 – površina podprtih saniranih zemljišč
  RCO 39 – površina, pokrita z nameščenimi sistemi za spremljanje onesnaženosti zraka | RCR 50 – prebivalci, deležni ukrepov za kakovost zraka (*2)

  RCR 52 – sanirano zemljišče, ki se uporablja za zelene površine, socialna stanovanja, gospodarske ali druge namene |
| RCO 55 – dolžina novih tramvajskih prog in prog podzemne železnice
  RCO 56 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih tramvajskih prog in prog podzemne železnice
  RCO 57 – zmogljivost okolju prijaznih tirnih vozil za javni prevoz
  RCO 58 – podprta namenska kolesarska infrastruktura
  RCO 60 – mesta z novimi ali posodobljenimi digitaliziranimi sistemi mestnega prometa | RCR 62 – število potnikov na leto, ki uporabljajo nov ali posodobljen javni prevoz
  RCR 63 – število potnikov na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene tramvajske proge in proge podzemne železnice
  RCR 64 – število potnikov na leto, ki uporabljajo namensko kolesarsko infrastrukturo |
| RCO 61 – površina novih ali posodobljenih prostorov zavodov za zaposlovanje | RCR 65 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene prostore zavodov za zaposlovanje |
| RCO 66 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih ustanovah za varstvo otrok
  RCO 67 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih izobraževalnih ustanovah | RCR 70 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove za varstvo otrok
  RCR 71 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene izobraževalne ustanove |
| RCO 113 – prebivalci, zajeti v projektih v okviru celostnih ukrepov za socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin (*2) | |
| RCO 69 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov zdravstvenega varstva
  RCO 70 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov socialnega varstva (razen stanovanj) | RCR 72 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene storitve e-zdravstvenega varstva
  RCR 73 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove zdravstvenega varstva
  RCR 74 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove socialnega varstva |
| Skupni neposredni kazalniki učinkov (EECO) in skupni neposredni kazalniki rezultatov (EECR) za udeležence (2)
   (3) |
| Učinki | Rezultati |
| EECO 01 – brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi (*2)

  EECO 02 – dolgotrajno brezposelni (*2)

  EECO 03 – neaktivni (*2)

  EECO 04 – zaposleni, vključno s samozaposlenimi (*2)

  EECO 05 – število otrok mlajših od 18 let (*2)

  EECO 06 – število mladih, starih med 18 in 29 let (*2)

  EECO 07 – število udeležencev, starih 55 let in več (*2)

  EECO 08 – z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0-2) (*2)

  EECO 09 – z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4) (*2)

  EECO 10 – s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8) (*2)

  EECO 11 – skupno število udeležencev (4) | EECR 01 – udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev (*2)

  EECR 02 – udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (*2)

  EECR 03 – udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja (*2)

  EECR 04 – udeleženci, ki imajo po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo) (*2) |

Skupni kazalniki učinkov REGIO (RCO) in skupni kazalniki rezultatov REGIO (RCR)

Učinki

Rezultati

RCO 01 – podprta podjetja (od tega: mikro, mala, srednja, velika)  (*1)

RCO 02 – podjetja, podprta z nepovratnimi sredstvi

RCO 03 – podjetja, podprta s finančnimi instrumenti

RCO 04 – podjetja za nefinančno podporo

RCO 05 – podprta nova podjetja

RCO 07 – raziskovalne organizacije, ki sodelujejo v skupnih raziskovalnih projektih

RCO 10 – podjetja, ki sodelujejo z raziskovalnimi organizacijami

RCO 121 – podjetja, ki so podprta, da bi dosegla zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES

RCR 01 – ustvarjena delovna mesta v podprtih subjektih

RCR 102 – raziskovalna delovna mesta, ustvarjena v podprtih subjektih

RCR 02 – zasebne naložbe, ki po vrednosti dosegajo javno podporo (od tega: nepovratna sredstva, finančni instrumenti) (*1)

RCR 03 – Mala in srednja podjetja (MSP), ki uvajajo inovacije pri proizvodih in procesih

RCR 04 – MSP, ki uvajajo inovacije pri trženju ali organizaciji

RCR 05 – MSP, ki uvajajo inovacije interno

RCR 06 – predložene patentne prijave

RCR 29a – Predvidene emisije toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, v podprtih podjetjih

RCO 13 – vrednost digitalnih storitev, produktov in procesov, razvitih za podjetja

RCR 11 – uporabniki novih in nadgrajenih javnih digitalnih storitev, produktov in procesov

RCR 12 – uporabniki novih in nadgrajenih digitalnih storitev. produktov in procesov, ki jih razvijejo podjetja

RCO 15 – ustvarjena zmogljivost za podjetniški inkubator

RCR 17 – nova podjetja, ki preživijo na trgu

RCR 18 – MSP, ki uporabljajo storitve inkubatorja po ustanovitvi podjetniškega inkubatorja

RCO 101 – MSP, ki vlagajo v znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

RCR 97 – podprta vajeništva v MSP

RCR 98 – zaposleni v MSP, ki zaključijo usposabljanje za znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo (glede na vrste znanj in spretnosti: tehnična, upravljavska, podjetniška, zelena, drugo) (*1)

RCO 18 – stanovanja z boljšo energetsko učinkovitostjo

RCO 19 – javne zgradbe z boljšo energetsko učinkovitostjo

RCO 20 – novozgrajena ali izboljšana omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje

RCO 104 – število enot z visoko učinkovito soproizvodnjo

RCR 26 – letna poraba primarne energije (od tega: stanovanja, javne zgradbe, podjetja, drugo) (*1)

RCR 29 – ocenjene emisije toplogrednih plinov

RCO 22 – dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (*1)

RCR 31 – skupna proizvodnja energije iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (*1)

RCR 32 – dodatna nameščena operativna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov

RCO 34 – dodatna zmogljivost za recikliranje odpadkov

RCO 107 – naložbe v objekte za ločeno zbiranje odpadkov

RCO 119 - odpadki, pripravljeni za ponovno uporabo

RCR 47 – reciklirani odpadki

RCR 48 –odpadki, uporabljeni kot surovine

RCO 36 – zelena infrastruktura, podprta za druge namene in ne za prilagajanje na podnebne spremembe

RCO 38 – površina podprtih saniranih zemljišč

RCO 39 – površina, pokrita z nameščenimi sistemi za spremljanje onesnaženosti zraka

RCR 50 – prebivalci, deležni ukrepov za kakovost zraka (*2)

RCR 52 – sanirano zemljišče, ki se uporablja za zelene površine, socialna stanovanja, gospodarske ali druge namene

RCO 55 – dolžina novih tramvajskih prog in prog podzemne železnice

RCO 56 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih tramvajskih prog in prog podzemne železnice

RCO 57 – zmogljivost okolju prijaznih tirnih vozil za javni prevoz

RCO 58 – podprta namenska kolesarska infrastruktura

RCO 60 – mesta z novimi ali posodobljenimi digitaliziranimi sistemi mestnega prometa

RCR 62 – število potnikov na leto, ki uporabljajo nov ali posodobljen javni prevoz

RCR 63 – število potnikov na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene tramvajske proge in proge podzemne železnice

RCR 64 – število potnikov na leto, ki uporabljajo namensko kolesarsko infrastrukturo

RCO 61 – površina novih ali posodobljenih prostorov zavodov za zaposlovanje

RCR 65 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene prostore zavodov za zaposlovanje

RCO 66 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih ustanovah za varstvo otrok

RCO 67 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih izobraževalnih ustanovah

RCR 70 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove za varstvo otrok

RCR 71 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene izobraževalne ustanove

RCO 113 – prebivalci, zajeti v projektih v okviru celostnih ukrepov za socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin (*2)

RCO 69 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov zdravstvenega varstva

RCO 70 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov socialnega varstva (razen stanovanj)

RCR 72 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene storitve e-zdravstvenega varstva

RCR 73 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove zdravstvenega varstva

RCR 74 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove socialnega varstva

Skupni neposredni kazalniki učinkov (EECO) in skupni neposredni kazalniki rezultatov (EECR) za udeležence (2)
   (3)

Učinki

Rezultati

EECO 01 – brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi (*2)

EECO 02 – dolgotrajno brezposelni (*2)

EECO 03 – neaktivni (*2)

EECO 04 – zaposleni, vključno s samozaposlenimi (*2)

EECO 05 – število otrok mlajših od 18 let (*2)

EECO 06 – število mladih, starih med 18 in 29 let (*2)

EECO 07 – število udeležencev, starih 55 let in več (*2)

EECO 08 – z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0-2) (*2)

EECO 09 – z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4) (*2)

EECO 10 – s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8) (*2)

EECO 11 – skupno število udeležencev (4)

EECR 01 – udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev (*2)

EECR 02 – udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (*2)

EECR 03 – udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja (*2)

EECR 04 – udeleženci, ki imajo po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo) (*2)

---

(1)  Zaradi predstavitve so kazalniki združeni tako, da je razvidna povezanost s kazalniki, vključenimi v druge uredbe za posamezne sklade.

(*1)  Razčlenitev se ne zahteva za načrtovanje programov temveč le za poročanje.

(*2)  Podatki o katerih se poroča, so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(2)  Poročati je treba o vseh kazalnikih učinkov in rezultatov, povezanih z udeleženci.

(3)  Osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, nebinarne osebe, v skladu z nacionalnim pravom).

Če nekateri rezultati niso mogoči, podatkov za te rezultate ni treba zbrati ali sporočiti.

Kadar je ustrezno, se o skupnih kazalnikih učinkov poroča na podlagi ciljne skupine operacije.

Kadar se podatki pridobijo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

(4)  Ta indikator se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinkov v zvezi z zaposlitvenim statusom.

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 231/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 231/21

---

UREDBA (EU) 2021/1057 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (d) člena 46, člena 149, točke (a) člena 153(2), člena 164, tretjega odstavka člena 175 in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski parlament, Svet in Komisija so v odgovor na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber). Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) bi moralo slediti dvajsetim načelom stebra. Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju stebra, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament, Svet in Komisija so v odgovor na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber). Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) bi moralo slediti dvajsetim načelom stebra. Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju stebra, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (2) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik (v nadaljnjem besedilu: evropski semester) okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo navedene prednostne naloge reform. Te strategije bi bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi se predstavili in usklajevali prednostni naložbeni projekti, ki se jih podpira s financiranjem Unije ali z nacionalnim financiranjem.
  Pomagati bi morale tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih podpira Unija, kadar je ustrezno v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada, katerih specifični cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ESS+, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (Program InvestEU) |
| --- | --- |

(2)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik (v nadaljnjem besedilu: evropski semester) okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo navedene prednostne naloge reform. Te strategije bi bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi se predstavili in usklajevali prednostni naložbeni projekti, ki se jih podpira s financiranjem Unije ali z nacionalnim financiranjem.

Pomagati bi morale tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih podpira Unija, kadar je ustrezno v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada, katerih specifični cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ESS+, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (Program InvestEU)

| (3) | Revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic so bile sprejete s Sklepom Sveta (EU) 2020/1512 (7). Besedilo teh smernic je bilo usklajeno z načeli stebra, in sicer z namenom, da bi Evropa izboljšala konkurenčnost in postala privlačnejša za naložbe, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje socialne kohezije. Da bi se zagotovila popolna usklajenost ESS+ s cilji teh smernic, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja ter boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji, bi moral ESS+ države članice podpirati ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in zadevnih priporočil za posamezne države, sprejetih na podlagi člena 121(2) in člena 148(2) in (4) PDEU, ter, kadar je primerno, nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k ustreznim vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti sporočil Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“, z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Evropski izobraževalni prostor“, z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ ter priporočil Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela, z dne 19. decembra 2016 o poteh izpopolnjevanja in z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade ter sporočila Komisije in priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov. |
| --- | --- |

(3)

Revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic so bile sprejete s Sklepom Sveta (EU) 2020/1512 (7). Besedilo teh smernic je bilo usklajeno z načeli stebra, in sicer z namenom, da bi Evropa izboljšala konkurenčnost in postala privlačnejša za naložbe, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje socialne kohezije. Da bi se zagotovila popolna usklajenost ESS+ s cilji teh smernic, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja ter boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji, bi moral ESS+ države članice podpirati ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in zadevnih priporočil za posamezne države, sprejetih na podlagi člena 121(2) in člena 148(2) in (4) PDEU, ter, kadar je primerno, nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k ustreznim vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti sporočil Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“, z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Evropski izobraževalni prostor“, z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ ter priporočil Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela, z dne 19. decembra 2016 o poteh izpopolnjevanja in z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade ter sporočila Komisije in priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov.

| (4) | Svet je 20. junija 2017 sprejel sklepe z naslovom „Trajnostna prihodnost Evrope: Odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030“. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, Unija pa si v svojih politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope “kot prvi korak pri vključevanju ciljev Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji trajnostnega razvoja) in uporabi trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja. ESS+ bi moral prispevati k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja ZN, in sicer med drugim z izkoreninjenjem skrajnih oblik revščine (cilj trajnostnega razvoja 1), spodbujanjem kakovostnega in vključujočega izobraževanja (cilj trajnostnega razvoja 4), spodbujanjem enakosti spolov (cilj trajnostnega razvoja 5), spodbujanjem vzdržne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, popolne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse (cilj trajnostnega razvoja 8) ter zmanjšanjem neenakosti (cilj trajnostnega razvoja 10). |
| --- | --- |

(4)

Svet je 20. junija 2017 sprejel sklepe z naslovom „Trajnostna prihodnost Evrope: Odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030“. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, Unija pa si v svojih politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope “kot prvi korak pri vključevanju ciljev Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji trajnostnega razvoja) in uporabi trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja. ESS+ bi moral prispevati k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja ZN, in sicer med drugim z izkoreninjenjem skrajnih oblik revščine (cilj trajnostnega razvoja 1), spodbujanjem kakovostnega in vključujočega izobraževanja (cilj trajnostnega razvoja 4), spodbujanjem enakosti spolov (cilj trajnostnega razvoja 5), spodbujanjem vzdržne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, popolne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse (cilj trajnostnega razvoja 8) ter zmanjšanjem neenakosti (cilj trajnostnega razvoja 10).

| (5) | Zaradi nedavnega in trenutnega razvoja dogodkov so se poslabšali strukturni izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, socialnih neenakosti, upravljanja migracijskih tokov in večje varnostne grožnje, prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb, demografskega upada, brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih ter vse starejše delovne sile, pa tudi izzivi, ki izhajajo iz vse večjega neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Z zelenim in digitalnim prehodom ter preobrazbo evropskih industrijskih ekosistemov bi lahko nastale številne nove priložnosti, ki pa bi jih moral spremljati pravi nabor znanj in spretnosti ter zaposlitvene in socialne politike in ukrepi. Unija bi morala biti ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive, in sicer z vlaganjem v ustrezna znanja in spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje, zagotavljanjem bolj vključujoče rasti ter izboljšanjem zaposlitvene in socialne politike, hkrati pa tudi z upoštevanjem gospodarske in industrijske trajnostnosti, mobilnosti delovne sile ter ob prizadevanju za vzpostavitev uravnotežene zastopanosti spolov na trgu dela. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi nedavnega in trenutnega razvoja dogodkov so se poslabšali strukturni izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, socialnih neenakosti, upravljanja migracijskih tokov in večje varnostne grožnje, prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb, demografskega upada, brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih ter vse starejše delovne sile, pa tudi izzivi, ki izhajajo iz vse večjega neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Z zelenim in digitalnim prehodom ter preobrazbo evropskih industrijskih ekosistemov bi lahko nastale številne nove priložnosti, ki pa bi jih moral spremljati pravi nabor znanj in spretnosti ter zaposlitvene in socialne politike in ukrepi. Unija bi morala biti ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive, in sicer z vlaganjem v ustrezna znanja in spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje, zagotavljanjem bolj vključujoče rasti ter izboljšanjem zaposlitvene in socialne politike, hkrati pa tudi z upoštevanjem gospodarske in industrijske trajnostnosti, mobilnosti delovne sile ter ob prizadevanju za vzpostavitev uravnotežene zastopanosti spolov na trgu dela.

| (6) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, Sklada za pravični prehod, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ESPRA, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost in Instrumenta za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora za sklade Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato je treba določiti splošne cilje ESS+ in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki bi jih bilo možno financirati iz ESS+. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, Sklada za pravični prehod, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ESPRA, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost in Instrumenta za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora za sklade Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato je treba določiti splošne cilje ESS+ in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki bi jih bilo možno financirati iz ESS+.

| (7) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije), vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in povračilih zunanjim strokovnjakom. Sofinanciranje za nepovratna sredstva se lahko zagotovi iz lastnih sredstev upravičencev, prihodka iz projekta ali finančnih prispevkov oziroma prispevkov v naravi od tretjih oseb. Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije), vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in povračilih zunanjim strokovnjakom. Sofinanciranje za nepovratna sredstva se lahko zagotovi iz lastnih sredstev upravičencev, prihodka iz projekta ali finančnih prispevkov oziroma prispevkov v naravi od tretjih oseb. Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+.

| (8) | Vrste financiranja Unije in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja specifičnih ciljev ukrepov in zagotavljanja rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi to moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz točke (a) člena 125(1) finančne uredbe. Za izvajanje ukrepov, povezanih s socialno-ekonomskim vključevanjem državljanov tretjih držav, in v skladu s členom 94 Uredbe (EU) 2021/1060 lahko Komisija za povračilo državam članicam uporabi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, vključno s pavšalnimi zneski. |
| --- | --- |

(8)

Vrste financiranja Unije in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja specifičnih ciljev ukrepov in zagotavljanja rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi to moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz točke (a) člena 125(1) finančne uredbe. Za izvajanje ukrepov, povezanih s socialno-ekonomskim vključevanjem državljanov tretjih držav, in v skladu s členom 94 Uredbe (EU) 2021/1060 lahko Komisija za povračilo državam članicam uporabi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, vključno s pavšalnimi zneski.

| (9) | Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter da bi se s celovitimi pristopi k financiranju ustvarile dodatne priložnosti za sinergije, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), vključiti v ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja), ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja, ter sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI), ki se izvaja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice in upravičence, hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter da bi se s celovitimi pristopi k financiranju ustvarile dodatne priložnosti za sinergije, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), vključiti v ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja), ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja, ter sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI), ki se izvaja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice in upravičence, hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila.

| (10) | Glede na širše področje uporabe ESS+ je primerno, da se cilji povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, da bi pripomogli k ponovnemu vključevanju v izobraževalne sisteme, spodbujanja socialnega vključevanja, olajševanja dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe in zmanjševanja revščine ne izvajajo samo v okviru deljenega upravljanja v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, temveč tudi za ukrepe, potrebne na ravni Unije, v okviru neposrednega in posrednega upravljanja v okviru sklopa EaSI. |
| --- | --- |

(10)

Glede na širše področje uporabe ESS+ je primerno, da se cilji povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, da bi pripomogli k ponovnemu vključevanju v izobraževalne sisteme, spodbujanja socialnega vključevanja, olajševanja dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe in zmanjševanja revščine ne izvajajo samo v okviru deljenega upravljanja v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, temveč tudi za ukrepe, potrebne na ravni Unije, v okviru neposrednega in posrednega upravljanja v okviru sklopa EaSI.

| (11) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje ESS+, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (13). Določiti bi morala dodelitve za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja in dodelitve za ukrepe, ki se bodo izvajali v okviru sklopa EaSI. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje ESS+, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (13). Določiti bi morala dodelitve za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja in dodelitve za ukrepe, ki se bodo izvajali v okviru sklopa EaSI.

| (12) | Da bi olajšali izvajanje posebnih in operativnih ciljev sklopa EaSI, bi moral ESS+ podpirati dejavnosti, povezane s tehnično in upravno pomočjo, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, medtem ko bi morale biti dejavnosti komuniciranja in razširjanja del ukrepov, upravičenih v okviru sklopa EaSI. |
| --- | --- |

(12)

Da bi olajšali izvajanje posebnih in operativnih ciljev sklopa EaSI, bi moral ESS+ podpirati dejavnosti, povezane s tehnično in upravno pomočjo, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, medtem ko bi morale biti dejavnosti komuniciranja in razširjanja del ukrepov, upravičenih v okviru sklopa EaSI.

| (13) | ESS+ bi moral spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki omogoča vključevanje in ponovno vključevanje na trg dela, zlasti za mlade – predvsem z izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade –, za dolgotrajno brezposelne ljudi, za prikrajšane skupine na trgu dela in za neaktivne ljudi ter s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno naravnanega svetovanja in usmerjanja med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev ter da bi se povečala mobilnost delavcev. ESS+ bi moral spodbujati uravnoteženo udeležbo spolov na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili enake delovne pogoje, boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom. ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile. |
| --- | --- |

(13)

ESS+ bi moral spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki omogoča vključevanje in ponovno vključevanje na trg dela, zlasti za mlade – predvsem z izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade –, za dolgotrajno brezposelne ljudi, za prikrajšane skupine na trgu dela in za neaktivne ljudi ter s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno naravnanega svetovanja in usmerjanja med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev ter da bi se povečala mobilnost delavcev. ESS+ bi moral spodbujati uravnoteženo udeležbo spolov na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili enake delovne pogoje, boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom. ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile.

| (14) | ESS+ bi moral zagotavljati podporo za izboljšanje kakovosti, vključenosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, tudi s spodbujanjem digitalnega učenja, potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, strokovnega razvoja učiteljev, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti glede osnovnih spretnosti, vključno z zdravstveno in medijsko pismenostjo, podjetniškimi spretnostmi, znanjem jezikov, digitalnimi spretnostmi in kompetencami za trajnostni razvoj, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlitev, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter prehodu v zaposlitev, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost, da bi vsem olajšali polno udeležbo v družbi, ter prispevati h konkurenčnosti, vključno s spremljanjem diplomantov, ter k družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem trajnostnih pobud, ki se na teh področjih povečujejo in so prilagojene različnim ciljnim skupinam, na primer invalidom. Tako pomoč, podporo in prispevke bi bilo mogoče doseči na primer s spletnim učenjem, usposabljanjem na delovnem mestu, pripravništvi, dualnim sistemom izobraževanja in usposabljanja ter vajeništvi, kot je opredeljeno v priporočilu Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva, vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v tesnem sodelovanju z industrijo, najsodobnejšim gradivom in metodami usposabljanja, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev, vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij ter izdajanjem potrdil na ravni industrije. |
| --- | --- |

(14)

ESS+ bi moral zagotavljati podporo za izboljšanje kakovosti, vključenosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, tudi s spodbujanjem digitalnega učenja, potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, strokovnega razvoja učiteljev, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti glede osnovnih spretnosti, vključno z zdravstveno in medijsko pismenostjo, podjetniškimi spretnostmi, znanjem jezikov, digitalnimi spretnostmi in kompetencami za trajnostni razvoj, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlitev, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter prehodu v zaposlitev, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost, da bi vsem olajšali polno udeležbo v družbi, ter prispevati h konkurenčnosti, vključno s spremljanjem diplomantov, ter k družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem trajnostnih pobud, ki se na teh področjih povečujejo in so prilagojene različnim ciljnim skupinam, na primer invalidom. Tako pomoč, podporo in prispevke bi bilo mogoče doseči na primer s spletnim učenjem, usposabljanjem na delovnem mestu, pripravništvi, dualnim sistemom izobraževanja in usposabljanja ter vajeništvi, kot je opredeljeno v priporočilu Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva, vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v tesnem sodelovanju z industrijo, najsodobnejšim gradivom in metodami usposabljanja, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev, vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij ter izdajanjem potrdil na ravni industrije.

| (15) | Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva, pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom, ki prihajajo iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti vajeništev, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno s športnimi in kulturnimi dejavnostmi. ESS+ bi moral zagotavljati ciljno usmerjeno podporo učečim, ki tako podporo potrebujejo, in odpravljati neenakosti v izobraževanju, vključno z digitalnim razkorakom, preprečevati in zmanjševati zgodnje opuščanje šolanja, spodbujati prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja, krepiti povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter omogočati lažjo učno mobilnost za vse in dostopnost za invalide. V tem okviru bi bilo treba podpirati sinergije s programom Erasmus+, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta (14), zlasti da bi prikrajšanim učencem olajšali udeležbo v učni mobilnosti. |
| --- | --- |

(15)

Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva, pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom, ki prihajajo iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti vajeništev, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno s športnimi in kulturnimi dejavnostmi. ESS+ bi moral zagotavljati ciljno usmerjeno podporo učečim, ki tako podporo potrebujejo, in odpravljati neenakosti v izobraževanju, vključno z digitalnim razkorakom, preprečevati in zmanjševati zgodnje opuščanje šolanja, spodbujati prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja, krepiti povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter omogočati lažjo učno mobilnost za vse in dostopnost za invalide. V tem okviru bi bilo treba podpirati sinergije s programom Erasmus+, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta (14), zlasti da bi prikrajšanim učencem olajšali udeležbo v učni mobilnosti.

| (16) | ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti nadgrajevanja veščin ter pridobivanja novih in različnih veščin za vse, zlasti podjetniških in digitalnih veščin ter veščin za ključne omogočitvene tehnologije ter veščin za zeleno gospodarstvo in industrijske ekosisteme v skladu s sporočilom Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“. V skladu s programom znanj in spretnosti za Evropo ter priporočilom Sveta o poteh izpopolnjevanja (15) bi moral ESS+ podpirati prožne poti, vključno z dostopnim, kratkim in ciljno usmerjenim modularnim usposabljanjem, ki vodi do kvalifikacij, da bi se posameznikom zagotovile veščine, prilagojene potrebam trga dela in industrijskih ekosistemov, zelenemu in digitalnemu prehodu, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam, olajšali prekvalificiranje in izpopolnjevanje, zaposljivost, karierni prehodi ter geografska in sektorska mobilnost ter podprli zlasti nizko usposobljene osebe, invalidne in nizkokvalificirane odrasle. ESS+ bi moral prav tako olajševati zagotavljanje celovite podpore posameznikom v zvezi s celotnimi veščinami, vključno z zaposlenimi, samozaposlenimi in brezposelnimi osebami, in sicer z instrumenti, kot so individualni izobraževalni računi. |
| --- | --- |

(16)

ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti nadgrajevanja veščin ter pridobivanja novih in različnih veščin za vse, zlasti podjetniških in digitalnih veščin ter veščin za ključne omogočitvene tehnologije ter veščin za zeleno gospodarstvo in industrijske ekosisteme v skladu s sporočilom Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“. V skladu s programom znanj in spretnosti za Evropo ter priporočilom Sveta o poteh izpopolnjevanja (15) bi moral ESS+ podpirati prožne poti, vključno z dostopnim, kratkim in ciljno usmerjenim modularnim usposabljanjem, ki vodi do kvalifikacij, da bi se posameznikom zagotovile veščine, prilagojene potrebam trga dela in industrijskih ekosistemov, zelenemu in digitalnemu prehodu, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam, olajšali prekvalificiranje in izpopolnjevanje, zaposljivost, karierni prehodi ter geografska in sektorska mobilnost ter podprli zlasti nizko usposobljene osebe, invalidne in nizkokvalificirane odrasle. ESS+ bi moral prav tako olajševati zagotavljanje celovite podpore posameznikom v zvezi s celotnimi veščinami, vključno z zaposlenimi, samozaposlenimi in brezposelnimi osebami, in sicer z instrumenti, kot so individualni izobraževalni računi.

| (17) | S sinergijami z Obzorjem Evropa - okvirnim programom za raziskave in inovacije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa), bi bilo treba zagotoviti, da bi ESS+ lahko vključeval in razširjal inovativne kurikule, podprte iz Obzorja Evropa, da se ljudem zagotovijo veščine in kompetence, potrebne za delovna mesta prihodnosti. |
| --- | --- |

(17)

S sinergijami z Obzorjem Evropa - okvirnim programom za raziskave in inovacije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa), bi bilo treba zagotoviti, da bi ESS+ lahko vključeval in razširjal inovativne kurikule, podprte iz Obzorja Evropa, da se ljudem zagotovijo veščine in kompetence, potrebne za delovna mesta prihodnosti.

| (18) | ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic v pomoč pri izkoreninjenju revščine, da bi se prekinil krog medgeneracijske prikrajšanosti in spodbujalo socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, zmanjševanjem ovir, odpravljanjem diskriminacije in obravnavanjem neenakosti v zdravju. V ta namen bi bilo treba uporabiti vrsto politik, ki so namenjene najbolj prikrajšanim osebam, ne glede na njihov spol, spolno usmerjenost, starost, vero ali prepričanje, rasno ali etnično pripadnost, zlasti pa marginaliziranim skupnostim, kot so Romi, invalidom ali osebam s kroničnimi boleznimi, brezdomcem ter otrokom in starejšim. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje. ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, ki spodbujajo dostop do stanovanj in oskrbe po meri posameznika, kot sta zdravstvena in dolgotrajna oskrba ter zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti. ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju sistemov socialne zaščite s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter zlasti za spodbujanje dostopnosti takih sistemov, tudi za invalide. |
| --- | --- |

(18)

ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic v pomoč pri izkoreninjenju revščine, da bi se prekinil krog medgeneracijske prikrajšanosti in spodbujalo socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, zmanjševanjem ovir, odpravljanjem diskriminacije in obravnavanjem neenakosti v zdravju. V ta namen bi bilo treba uporabiti vrsto politik, ki so namenjene najbolj prikrajšanim osebam, ne glede na njihov spol, spolno usmerjenost, starost, vero ali prepričanje, rasno ali etnično pripadnost, zlasti pa marginaliziranim skupnostim, kot so Romi, invalidom ali osebam s kroničnimi boleznimi, brezdomcem ter otrokom in starejšim. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje. ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, ki spodbujajo dostop do stanovanj in oskrbe po meri posameznika, kot sta zdravstvena in dolgotrajna oskrba ter zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti. ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju sistemov socialne zaščite s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter zlasti za spodbujanje dostopnosti takih sistemov, tudi za invalide.

| (19) | ESS+ bi moral prispevati k izkoreninjenju revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih oseb. Na podlagi splošnega cilja, da bi bilo na ravni Unije vsaj 4 % sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja namenjenih za podporo najbolj ogroženim osebam, bi morale države članice dodeliti vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. Zagotavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam ne bi smelo nadomestiti obstoječih socialnih prejemkov, ki so jim zagotovljeni v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali na podlagi nacionalnega prava. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov je treba za podporo, namenjeno obravnavanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih oseb, uporabljati enostavnejša pravila. |
| --- | --- |

(19)

ESS+ bi moral prispevati k izkoreninjenju revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih oseb. Na podlagi splošnega cilja, da bi bilo na ravni Unije vsaj 4 % sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja namenjenih za podporo najbolj ogroženim osebam, bi morale države članice dodeliti vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. Zagotavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam ne bi smelo nadomestiti obstoječih socialnih prejemkov, ki so jim zagotovljeni v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali na podlagi nacionalnega prava. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov je treba za podporo, namenjeno obravnavanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih oseb, uporabljati enostavnejša pravila.

| (20) | Glede na nenehno potrebo po krepitvi prizadevanj za obravnavanje upravljanja migracijskih tokov v vsej Uniji ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in pravično delitev odgovornosti bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, vključno z migranti, kar lahko vključuje pobude na lokalni ravni, kot dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, ESRR in drugih skladov Unije, ki imajo pozitiven učinek na vključevanje državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(20)

Glede na nenehno potrebo po krepitvi prizadevanj za obravnavanje upravljanja migracijskih tokov v vsej Uniji ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in pravično delitev odgovornosti bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, vključno z migranti, kar lahko vključuje pobude na lokalni ravni, kot dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, ESRR in drugih skladov Unije, ki imajo pozitiven učinek na vključevanje državljanov tretjih držav.

| (21) | Zaradi pomembnosti dostopa do zdravstvenega varstva bi moral ESS+ zagotavljati sinergije in dopolnjevanje s Programom EU za zdravje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta (17), področje uporabe ESS+ pa bi moralo vključevati dostop do zdravstvenega varstva za osebe v ranljivem položaju. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi pomembnosti dostopa do zdravstvenega varstva bi moral ESS+ zagotavljati sinergije in dopolnjevanje s Programom EU za zdravje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta (17), področje uporabe ESS+ pa bi moralo vključevati dostop do zdravstvenega varstva za osebe v ranljivem položaju.

| (22) | ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja, dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe, dolgotrajne oskrbe, izobraževanja in usposabljanja, da bi prispevali k izkoreninjenju revščine. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno obravnavati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+, ob upoštevanju stebra, pregleda socialnih kazalnikov, kot je bil spremenjen po sprejetju novih ciljev iz načrta ukrepov za socialni steber, in regionalnih posebnosti.
  Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost in dopolnjevanje med sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja ter drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, na primer SPP, ESRR, Programom EU za zdravje, Mehanizmom za okrevanje in odpornost, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (18), Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta (19), ESPRA, programom Erasmus+, Skladom za azil, migracije in vključevanje, Obzorjem Evropa, EKSRP, programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Programom InvestEU, programom Ustvarjalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta (21), Evropsko solidarnostno enoto, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in Instrumentom za tehnično podporo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (23).
  Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(22)

ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja, dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe, dolgotrajne oskrbe, izobraževanja in usposabljanja, da bi prispevali k izkoreninjenju revščine. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno obravnavati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+, ob upoštevanju stebra, pregleda socialnih kazalnikov, kot je bil spremenjen po sprejetju novih ciljev iz načrta ukrepov za socialni steber, in regionalnih posebnosti.

Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost in dopolnjevanje med sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja ter drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, na primer SPP, ESRR, Programom EU za zdravje, Mehanizmom za okrevanje in odpornost, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (18), Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta (19), ESPRA, programom Erasmus+, Skladom za azil, migracije in vključevanje, Obzorjem Evropa, EKSRP, programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Programom InvestEU, programom Ustvarjalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta (21), Evropsko solidarnostno enoto, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in Instrumentom za tehnično podporo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (23).

Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč.

| (23) | ESS+ bo s podporo specifičnim ciljem iz te uredbe, med drugim s prispevanjem k doseganju cilja politike „bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz Uredbe (EU) 2021/1060 še naprej prispeval k strategijam teritorialnega in lokalnega razvoja, da bi izvajali steber. Podpiral bo orodja iz člena 28 navedene uredbe in s tem prispeval tudi k uresničevanju cilja politike „Evropa, ki je bližje državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja mest, podeželja in obalnih območij ter lokalnih pobud“ iz Uredbe (EU) 2021/1060, vključno z ukrepi za zmanjšanje revščine in socialno vključevanje ob upoštevanju posebnosti mestnih, podeželskih in obalnih regij, da bi odpravili socialno-ekonomske neenakosti v mestih in regijah. |
| --- | --- |

(23)

ESS+ bo s podporo specifičnim ciljem iz te uredbe, med drugim s prispevanjem k doseganju cilja politike „bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz Uredbe (EU) 2021/1060 še naprej prispeval k strategijam teritorialnega in lokalnega razvoja, da bi izvajali steber. Podpiral bo orodja iz člena 28 navedene uredbe in s tem prispeval tudi k uresničevanju cilja politike „Evropa, ki je bližje državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja mest, podeželja in obalnih območij ter lokalnih pobud“ iz Uredbe (EU) 2021/1060, vključno z ukrepi za zmanjšanje revščine in socialno vključevanje ob upoštevanju posebnosti mestnih, podeželskih in obalnih regij, da bi odpravili socialno-ekonomske neenakosti v mestih in regijah.

| (24) | Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v stebru, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja dodeliti vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v stebru, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja dodeliti vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (25) | Za obravnavanje vztrajno visoke stopnje revščine otrok v Uniji in v skladu z načelom 11 stebra, v katerem je določeno, da imajo otroci pravico do varstva pred revščino, otroci iz prikrajšanih okolij pa pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje dostopa do enakih možnosti, bi morale države članice načrtovati ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke za dejavnosti, ki obravnavajo revščino otrok, v skladu s specifičnimi cilji ESS+, ki omogočajo načrtovanje sredstev za ukrepe, ki neposredno podpirajo enak dostop otrok do varstva, izobraževanja, zdravstvenega varstva, dostojnih stanovanjskih razmer in ustrezne prehrane. Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije za navedeno obdobje, bi morale dodeliti vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za te dejavnosti. Operacije, s katerimi se prispeva k tej zahtevi glede tematske koncentracije, bi bilo treba všteti v 25-odstotno zahtevo glede tematske koncentracije za socialno vključenost, kadar so načrtovane v okviru ustreznih specifičnih ciljev. |
| --- | --- |

(25)

Za obravnavanje vztrajno visoke stopnje revščine otrok v Uniji in v skladu z načelom 11 stebra, v katerem je določeno, da imajo otroci pravico do varstva pred revščino, otroci iz prikrajšanih okolij pa pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje dostopa do enakih možnosti, bi morale države članice načrtovati ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke za dejavnosti, ki obravnavajo revščino otrok, v skladu s specifičnimi cilji ESS+, ki omogočajo načrtovanje sredstev za ukrepe, ki neposredno podpirajo enak dostop otrok do varstva, izobraževanja, zdravstvenega varstva, dostojnih stanovanjskih razmer in ustrezne prehrane. Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije za navedeno obdobje, bi morale dodeliti vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za te dejavnosti. Operacije, s katerimi se prispeva k tej zahtevi glede tematske koncentracije, bi bilo treba všteti v 25-odstotno zahtevo glede tematske koncentracije za socialno vključenost, kadar so načrtovane v okviru ustreznih specifičnih ciljev.

| (26) | Da bi olajšali vključujoče okrevanje gospodarstva po veliki krizi in podprli zaposlovanje mladih v spreminjajočem se svetu dela ter glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v številnih državah članicah in regijah, bi morale vse države članice vložiti ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v ukrepe za podporo zaposlovanju in znanju ter spretnostim mladih, tudi z izvajanjem programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, podprtih v programskem obdobju 2014–2020 v okviru pobude za zaposlovanje mladih v okviru Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24) s poudarkom na posameznikih, in pridobljenih spoznanj bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja na podlagi kakovostne zaposlitve in izobraževanja ter vlagati v zgodnje preprečevanje in učinkovito ozaveščanje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim, tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev in ustrezne zmogljivosti služb za zaposlovanje, da bi zagotovile prilagojeno in celovito podporo ter bolje usmerjene storitve za mlade. Uresničevanje ciljno usmerjenih ukrepov za zaposlovanje mladih bo s celovito vključitvijo pobude za zaposlovanje mladih v ESS+ bolj učinkovito in uspešno, področje uporabe pa se bo razširilo na strukturne ukrepe in reforme, s čimer bo zagotovljeno boljše ujemanje med finančno podporo Unije in izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade.
  Nadgrajevanje veščin ter pridobivanje novih in raznovrstnih veščin bi moralo mladim pomagati, da izkoristijo priložnosti rastočih sektorjev in jih pripraviti na spreminjajočo se naravo dela, hkrati pa izkoristiti priložnosti, ki izhajajo iz digitalnega in zelenega prehoda ter preobrazbe industrijskih ekosistemov v Uniji. Zato bi morale države članice, v katerih je bila na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v obdobju 2017–2019 nad povprečjem Unije, za navedene ukrepe dodeliti vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(26)

Da bi olajšali vključujoče okrevanje gospodarstva po veliki krizi in podprli zaposlovanje mladih v spreminjajočem se svetu dela ter glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v številnih državah članicah in regijah, bi morale vse države članice vložiti ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v ukrepe za podporo zaposlovanju in znanju ter spretnostim mladih, tudi z izvajanjem programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, podprtih v programskem obdobju 2014–2020 v okviru pobude za zaposlovanje mladih v okviru Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24) s poudarkom na posameznikih, in pridobljenih spoznanj bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja na podlagi kakovostne zaposlitve in izobraževanja ter vlagati v zgodnje preprečevanje in učinkovito ozaveščanje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim, tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev in ustrezne zmogljivosti služb za zaposlovanje, da bi zagotovile prilagojeno in celovito podporo ter bolje usmerjene storitve za mlade. Uresničevanje ciljno usmerjenih ukrepov za zaposlovanje mladih bo s celovito vključitvijo pobude za zaposlovanje mladih v ESS+ bolj učinkovito in uspešno, področje uporabe pa se bo razširilo na strukturne ukrepe in reforme, s čimer bo zagotovljeno boljše ujemanje med finančno podporo Unije in izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade.

Nadgrajevanje veščin ter pridobivanje novih in raznovrstnih veščin bi moralo mladim pomagati, da izkoristijo priložnosti rastočih sektorjev in jih pripraviti na spreminjajočo se naravo dela, hkrati pa izkoristiti priložnosti, ki izhajajo iz digitalnega in zelenega prehoda ter preobrazbe industrijskih ekosistemov v Uniji. Zato bi morale države članice, v katerih je bila na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v obdobju 2017–2019 nad povprečjem Unije, za navedene ukrepe dodeliti vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (27) | V skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (25) so najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije upravičene do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov Unije. Zaradi trajnih omejitev, na primer depopulacije, te regije potrebujejo posebno podporo. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (25) so najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije upravičene do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov Unije. Zaradi trajnih omejitev, na primer depopulacije, te regije potrebujejo posebno podporo.

| (28) | Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi akterji na zadevnih teritorialnih ravneh ter socialno-ekonomskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. Zato je bistveno, da vse države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za zagotavljanje pomembnega sodelovanja socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. To sodelovanje bi moralo vključevati ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije ter organi, odgovorni za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije. Države članice, ki so prejele priporočilo za posamezne države v zvezi s krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev ali organizacij civilne družbe, bi morale zaradi svojih posebnih potreb na tem področju za ta namen dodeliti vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(28)

Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi akterji na zadevnih teritorialnih ravneh ter socialno-ekonomskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. Zato je bistveno, da vse države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za zagotavljanje pomembnega sodelovanja socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. To sodelovanje bi moralo vključevati ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije ter organi, odgovorni za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije. Države članice, ki so prejele priporočilo za posamezne države v zvezi s krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev ali organizacij civilne družbe, bi morale zaradi svojih posebnih potreb na tem področju za ta namen dodeliti vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (29) | Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve, je podpora socialnim inovacijam ključnega pomena. Zlasti preskušanje in vrednotenje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+. Socialna podjetja bi lahko imela ključno vlogo pri uresničevanju socialnih inovacij ter prispevanju k ekonomski in socialni odpornosti. Opredelitev socialnih podjetij bi morala biti usklajena z opredelitvami v nacionalnem pravu in v sklepih Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi. Da bi okrepili vzajemno učenje ter izmenjavo znanja in praks, bi morali poleg tega države članice spodbujati k nadaljevanju njihovih dejavnosti transnacionalnega ukrepanja v okviru deljenega upravljanja na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja ter socialnega vključevanja v skladu s specifičnimi cilji ESS+. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve, je podpora socialnim inovacijam ključnega pomena. Zlasti preskušanje in vrednotenje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+. Socialna podjetja bi lahko imela ključno vlogo pri uresničevanju socialnih inovacij ter prispevanju k ekonomski in socialni odpornosti. Opredelitev socialnih podjetij bi morala biti usklajena z opredelitvami v nacionalnem pravu in v sklepih Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi. Da bi okrepili vzajemno učenje ter izmenjavo znanja in praks, bi morali poleg tega države članice spodbujati k nadaljevanju njihovih dejavnosti transnacionalnega ukrepanja v okviru deljenega upravljanja na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja ter socialnega vključevanja v skladu s specifičnimi cilji ESS+.

| (30) | Komisija in države članice bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi udeležba na trgu dela, zaposlitveni pogoji in karierno napredovanje. Zagotavljati bi morale tudi, da ESS+ spodbuja enake možnosti za vse brez diskriminacije v skladu s členom 10 PDEU, spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, sprejete 13. decembra 2006 v New Yorku. ESS+ bi moral prispevati k spodbujanju dostopnosti za invalide, da bi izboljšali njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje ter s tem v vsa življenjska področja. Spodbujanje take dostopnosti bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in vrednotenja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) 2021/1060 določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

(30)

Komisija in države članice bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi udeležba na trgu dela, zaposlitveni pogoji in karierno napredovanje. Zagotavljati bi morale tudi, da ESS+ spodbuja enake možnosti za vse brez diskriminacije v skladu s členom 10 PDEU, spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, sprejete 13. decembra 2006 v New Yorku. ESS+ bi moral prispevati k spodbujanju dostopnosti za invalide, da bi izboljšali njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje ter s tem v vsa življenjska področja. Spodbujanje take dostopnosti bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in vrednotenja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) 2021/1060 določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

| (31) | Vse operacije bi bilo treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Komisija bi morala storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila pravočasno oceno pritožb, vključno s pritožbami v zvezi s kršitvami Listine, pritožnike pa bi morala obvestiti o rezultatih svoje ocene v skladu s sporočilom Komisije z dne 19. januarja 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“. |
| --- | --- |

(31)

Vse operacije bi bilo treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Komisija bi morala storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila pravočasno oceno pritožb, vključno s pritožbami v zvezi s kršitvami Listine, pritožnike pa bi morala obvestiti o rezultatih svoje ocene v skladu s sporočilom Komisije z dne 19. januarja 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“.

| (32) | Da bi zmanjšali upravno breme pri zbiranju podatkov, bi morale biti zahteve glede poročanja čim bolj enostavne. Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, bi lahko države članice organom upravljanja omogočile zbiranje podatkov iz registrov. |
| --- | --- |

(32)

Da bi zmanjšali upravno breme pri zbiranju podatkov, bi morale biti zahteve glede poročanja čim bolj enostavne. Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, bi lahko države članice organom upravljanja omogočile zbiranje podatkov iz registrov.

| (33) | Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe bi morali nacionalni upravljavci podatkov svoje naloge za namene te uredbe opravljati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Končnim prejemnikom operacij v okviru posebnega cilja „obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno z otroki, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključenost“ bi bilo treba zajamčiti dostojanstvo in spoštovanje zasebnosti. Da bi se izognili stigmatizaciji, se od oseb, ki prejemajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč, ne bi smelo zahtevati, da se identificirajo ob prejetju pomoči ali sodelovanju v raziskavah o najbolj ogroženih osebah, ki so dobile podporo iz ESS+. |
| --- | --- |

(33)

Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe bi morali nacionalni upravljavci podatkov svoje naloge za namene te uredbe opravljati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Končnim prejemnikom operacij v okviru posebnega cilja „obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno z otroki, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključenost“ bi bilo treba zajamčiti dostojanstvo in spoštovanje zasebnosti. Da bi se izognili stigmatizaciji, se od oseb, ki prejemajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč, ne bi smelo zahtevati, da se identificirajo ob prejetju pomoči ali sodelovanju v raziskavah o najbolj ogroženih osebah, ki so dobile podporo iz ESS+.

| (34) | Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti in spodbujati, da se zamisli preskusijo na lokalni ravni in da se izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu – kjer je to ustrezno – ali prenesejo na druge kontekste v drugih regijah ali državah članicah s finančno podporo iz ESS+ ali v kombinaciji z drugimi viri. |
| --- | --- |

(34)

Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti in spodbujati, da se zamisli preskusijo na lokalni ravni in da se izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu – kjer je to ustrezno – ali prenesejo na druge kontekste v drugih regijah ali državah članicah s finančno podporo iz ESS+ ali v kombinaciji z drugimi viri.

| (35) | ESS+ zajema določbe, s katerimi naj bi z zagotavljanjem tesnega sodelovanja javnih služb za zaposlovanje držav članic, Komisije in socialnih partnerjev uresničevali prosto gibanje delavcev brez diskriminacije. Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev, zlasti prek čezmejnih partnerstev, in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ bi moralo vključevati razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih shem za mobilnost, ki so namenjene zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj. |
| --- | --- |

(35)

ESS+ zajema določbe, s katerimi naj bi z zagotavljanjem tesnega sodelovanja javnih služb za zaposlovanje držav članic, Komisije in socialnih partnerjev uresničevali prosto gibanje delavcev brez diskriminacije. Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev, zlasti prek čezmejnih partnerstev, in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ bi moralo vključevati razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih shem za mobilnost, ki so namenjene zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj.

| (36) | Pomanjkanje dostopa do financiranja za mikropodjetja, in socialna podjetja in socialna gospodarstva je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Ta uredba bi morala v okviru sklopa EaSI predvideti določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja za socialna podjetja in dostopa do njega ter da ustreza povpraševanju tistih, ki ga najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in ranljivih oseb, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru sklopa politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti Sklada InvestEU. Socialna podjetja, kadar so opredeljena v nacionalnem pravu, bi bilo treba obravnavati kot socialna podjetja v smislu sklopa EaSI, ne glede na njihov pravni status, v kolikor ta podjetja ustrezajo opredelitvi socialnega podjetja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje dostopa do financiranja za mikropodjetja, in socialna podjetja in socialna gospodarstva je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Ta uredba bi morala v okviru sklopa EaSI predvideti določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja za socialna podjetja in dostopa do njega ter da ustreza povpraševanju tistih, ki ga najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in ranljivih oseb, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru sklopa politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti Sklada InvestEU. Socialna podjetja, kadar so opredeljena v nacionalnem pravu, bi bilo treba obravnavati kot socialna podjetja v smislu sklopa EaSI, ne glede na njihov pravni status, v kolikor ta podjetja ustrezajo opredelitvi socialnega podjetja iz te uredbe.

| (37) | Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, bi lahko imeli ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji vključeni v ukrepe ESS+, kot je to ustrezno in če nimajo političnega ali socialnega programa, ki bi bil v nasprotju z ideali Unije, in sicer zlasti v tiste ukrepe, katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb. |
| --- | --- |

(37)

Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, bi lahko imeli ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji vključeni v ukrepe ESS+, kot je to ustrezno in če nimajo političnega ali socialnega programa, ki bi bil v nasprotju z ideali Unije, in sicer zlasti v tiste ukrepe, katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb.

| (38) | Potrebne so smernice v okviru sklopa EaSI v zvezi z razvojem socialne infrastrukture in s tem povezanih storitev, zlasti za socialna stanovanja, otroško varstvo in izobraževanje, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključno z zmogljivostmi za pomoč pri prehodu s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, ter ob upoštevanju zahtev glede dostopnosti za invalide. |
| --- | --- |

(38)

Potrebne so smernice v okviru sklopa EaSI v zvezi z razvojem socialne infrastrukture in s tem povezanih storitev, zlasti za socialna stanovanja, otroško varstvo in izobraževanje, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključno z zmogljivostmi za pomoč pri prehodu s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, ter ob upoštevanju zahtev glede dostopnosti za invalide.

| (39) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (27), in doseganje ciljev za trajnostni razvoj, bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 30 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih za podpiranje podnebnih ciljev. Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili ustrezni ukrepi, ki bodo ponovno ovrednoteni v okviru vmesne ocene. |
| --- | --- |

(39)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (27), in doseganje ciljev za trajnostni razvoj, bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 30 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih za podpiranje podnebnih ciljev. Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili ustrezni ukrepi, ki bodo ponovno ovrednoteni v okviru vmesne ocene.

| (40) | Na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (28) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopa EaSI ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevna čezmorska država ali ozemlje povezano. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (28) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopa EaSI ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevna čezmorska država ali ozemlje povezano.

| (41) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, so lahko v programih Unije udeležene v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (29), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(41)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, so lahko v programih Unije udeležene v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (29), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

| (42) | Primerno je, da se določijo kazalniki za namene poročanja v okviru sklopa EaSI. Ti kazalniki bi morali temeljiti na učinkih, biti objektivni, njihovo pridobivanje bi moralo biti preprosto in bi morali biti sorazmerni z deležem sklopa EaSI v celotnem ESS+. Zajemati bi morali operativne cilje in dejavnosti financiranja v okviru sklopa EaSI, ne da bi bilo treba določiti ustrezne cilje. |
| --- | --- |

(42)

Primerno je, da se določijo kazalniki za namene poročanja v okviru sklopa EaSI. Ti kazalniki bi morali temeljiti na učinkih, biti objektivni, njihovo pridobivanje bi moralo biti preprosto in bi morali biti sorazmerni z deležem sklopa EaSI v celotnem ESS+. Zajemati bi morali operativne cilje in dejavnosti financiranja v okviru sklopa EaSI, ne da bi bilo treba določiti ustrezne cilje.

| (43) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (31), (Euratom, ES) št. 2185/96 (32) in (EU) 2017/1939 (33) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 OLAF pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (34). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (31), (Euratom, ES) št. 2185/96 (32) in (EU) 2017/1939 (33) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 OLAF pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (34). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (44) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in posrednega upravljanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(44)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in posrednega upravljanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (45) | Ker ciljev te uredbe, namreč povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujanja socialnega vključevanja ter prispevanja k izkoreninjenju revščine, ter zasledovanih ciljev v okviru sklopa EaSI države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(45)

Ker ciljev te uredbe, namreč povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujanja socialnega vključevanja ter prispevanja k izkoreninjenju revščine, ter zasledovanih ciljev v okviru sklopa EaSI države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (46) | Za spremembo nekaterih nebistvenih delov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo in dopolnitvijo prilog o kazalnikih. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (35). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(46)

Za spremembo nekaterih nebistvenih delov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo in dopolnitvijo prilog o kazalnikih. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (35). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (47) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila v zvezi z modelom za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih bi bilo treba glede na naravo tega modela izvajati v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (36). |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila v zvezi z modelom za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih bi bilo treba glede na naravo tega modela izvajati v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

| (48) | Da bi omogočili hiter odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine, omenjene v Paktu za stabilnost in rast, ki se lahko pojavijo v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe podpore iz ESS+ kot odziv na takšne okoliščine, in sicer za največ 18 mesecev. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje ESS+, vendar to ne bi smelo vključevati sprememb zahtev glede tematske koncentracije. Poleg tega bi bilo treba izvedbena pooblastila v zvezi z začasnimi ukrepi za uporabo podpore iz ESS+ kot odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine prenesti na Komisijo, brez uporabe postopkov v odborih, glede na to, da je področje uporabe teh ukrepov določeno s Paktom za stabilnost in rast in je omejeno na ukrepe iz te uredbe. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost začasnih ukrepov. Kadar Komisija meni, da je to uredbo treba spremeniti zaradi izjemnih ali neobičajnih okoliščin, sprememba ne bi smela zajemati zahtev glede tematske koncentracije, povezanih z zaposlovanjem mladih ali podporo najbolj ogroženim osebam, to pa zaradi tega, ker krizne razmere mlade in najbolj ogrožene osebe pogosto najbolj prizadenejo. Zato je treba zagotoviti, da te ciljne skupine še naprej prejemajo ustrezen znesek podpore. |
| --- | --- |

(48)

Da bi omogočili hiter odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine, omenjene v Paktu za stabilnost in rast, ki se lahko pojavijo v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe podpore iz ESS+ kot odziv na takšne okoliščine, in sicer za največ 18 mesecev. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje ESS+, vendar to ne bi smelo vključevati sprememb zahtev glede tematske koncentracije. Poleg tega bi bilo treba izvedbena pooblastila v zvezi z začasnimi ukrepi za uporabo podpore iz ESS+ kot odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine prenesti na Komisijo, brez uporabe postopkov v odborih, glede na to, da je področje uporabe teh ukrepov določeno s Paktom za stabilnost in rast in je omejeno na ukrepe iz te uredbe. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost začasnih ukrepov. Kadar Komisija meni, da je to uredbo treba spremeniti zaradi izjemnih ali neobičajnih okoliščin, sprememba ne bi smela zajemati zahtev glede tematske koncentracije, povezanih z zaposlovanjem mladih ali podporo najbolj ogroženim osebam, to pa zaradi tega, ker krizne razmere mlade in najbolj ogrožene osebe pogosto najbolj prizadenejo. Zato je treba zagotoviti, da te ciljne skupine še naprej prejemajo ustrezen znesek podpore.

| (49) | Pri upravljanju ESS+ bi Komisiji moral pomagati odbor iz člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS+). Da bi imel Odbor ESS+ na voljo vse potrebne informacije in da bi od ustreznih deležnikov pridobil raznovrstna mnenja, bi mu bilo treba omogočiti, da povabi predstavnike brez glasovalnih pravic, če je njihova udeležba potrebna glede na dnevni red, vključno s predstavniki Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter ustreznimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

(49)

Pri upravljanju ESS+ bi Komisiji moral pomagati odbor iz člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS+). Da bi imel Odbor ESS+ na voljo vse potrebne informacije in da bi od ustreznih deležnikov pridobil raznovrstna mnenja, bi mu bilo treba omogočiti, da povabi predstavnike brez glasovalnih pravic, če je njihova udeležba potrebna glede na dnevni red, vključno s predstavniki Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter ustreznimi organizacijami civilne družbe.

| (50) | Da bi zagotovili nadaljnjo obravnavo posebnosti posameznega sklopa ESS+, bi moral Odbor ESS+ ustanoviti delovne skupine za vsak sklop ESS+. Sestavo in naloge teh delovnih skupin določi Odbor ESS+. Delovne skupine bi morale imeti možnost, da na svoje sestanke povabijo predstavnike civilne družbe in druge deležnike. Med nalogami delovnih skupin so lahko zagotavljanje usklajevanja in sodelovanja med organi držav članic in Komisijo pri izvajanju ESS+, vključno s posvetovanjem o delovnem programu sklopa EaSI, spremljanje izvajanja posameznega sklopa ESS+, izmenjava izkušenj in dobrih praks znotraj sklopov ESS+ in med njimi ter spodbujanje morebitnih sinergij z drugimi programi Unije. |
| --- | --- |

(50)

Da bi zagotovili nadaljnjo obravnavo posebnosti posameznega sklopa ESS+, bi moral Odbor ESS+ ustanoviti delovne skupine za vsak sklop ESS+. Sestavo in naloge teh delovnih skupin določi Odbor ESS+. Delovne skupine bi morale imeti možnost, da na svoje sestanke povabijo predstavnike civilne družbe in druge deležnike. Med nalogami delovnih skupin so lahko zagotavljanje usklajevanja in sodelovanja med organi držav članic in Komisijo pri izvajanju ESS+, vključno s posvetovanjem o delovnem programu sklopa EaSI, spremljanje izvajanja posameznega sklopa ESS+, izmenjava izkušenj in dobrih praks znotraj sklopov ESS+ in med njimi ter spodbujanje morebitnih sinergij z drugimi programi Unije.

| (51) | Da bi zagotovili večjo preglednost pri izvajanju te uredbe, bi morala Komisija vzpostaviti potrebne stike z ustreznimi odbori za politiko, dejavnimi na socialnem področju in področju zaposlovanja, na primer Odborom za zaposlovanje, Odborom za socialno zaščito ali Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu. |
| --- | --- |

(51)

Da bi zagotovili večjo preglednost pri izvajanju te uredbe, bi morala Komisija vzpostaviti potrebne stike z ustreznimi odbori za politiko, dejavnimi na socialnem področju in področju zaposlovanja, na primer Odborom za zaposlovanje, Odborom za socialno zaščito ali Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu.

| (52) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

| (53) | Uredbo (EU) št. 1296/2013 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(53)

Uredbo (EU) št. 1296/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (54) | Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba začeti veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se za sklop EaSI morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(54)

Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba začeti veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se za sklop EaSI morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| Del I | Splošne določbe |
| --- | --- |

Del I

| Člen 1 | Predmet urejanja |
| --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | Specifični cilji ESS+ |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Proračun |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija |
| --- | --- |

Člen 6

| DEL II | Izvajanje v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

DEL II

| Poglavje I | Skupne določbe o načrtovanju programov |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 7 | Usklajenost in tematska koncentracija |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Spoštovanje Listine |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Partnerstvo |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Podpora za najbolj ogrožene osebe |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Podpora za zaposlovanje mladih |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Podpora za zadevna priporočila za posamezne države |
| --- | --- |

Člen 12

| Poglavje II | Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 13 | Področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 13

| Člen 14 | Socialni inovativni ukrepi |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Meddržavno sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Upravičenost |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Kazalniki in poročanje |
| --- | --- |

Člen 17

| Poglavje III | Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 18 | Področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Načela |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Vsebina prednostne naloge |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Upravičenost operacij |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Upravičenost izdatkov |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Kazalniki in poročanje |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Revizija |
| --- | --- |

Člen 24

| DEL III | Izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja |
| --- | --- |

DEL III

| Poglavje I | Operativni cilji |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 25 | Operativni cilji |
| --- | --- |

Člen 25

| Poglavje II | Upravičenost |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 26 | Upravičeni ukrepi |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Upravičeni subjekti |
| --- | --- |

Člen 27

| Člen 28 | Horizontalna načela |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Sodelovanje tretjih držav |
| --- | --- |

Člen 29

| Poglavje III | Splošne določbe |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 30 | Oblike financiranja Unije in metode izvajanja |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Program dela |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Spremljanje in poročanje |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Zaščita finančnih interesov Unije |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Vrednotenje |
| --- | --- |

Člen 34

| Člen 35 | Revizije |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti |
| --- | --- |

Člen 36

| DEL IV | Končne določbe |
| --- | --- |

DEL IV

| Člen 37 | Izvajanje prenosa pooblastila |
| --- | --- |

Člen 37

| Člen 38 | Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Odbor iz člena 163 PDEU |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Prehodne določbe za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

Člen 40

| Člen 41 | Prehodne določbe za sklop EaSI |
| --- | --- |

Člen 41

| Člen 42 | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 42

| PRILOGA I | Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | Skupni kazalniki za ukrepe iz ESS+, usmerjene v socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke l člena 4(1), v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5) |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za obravnavanje materialne prikrajšanosti |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | Kazalniki za sklop EaSI |
| --- | --- |

PRILOGA IV

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki zajema dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja) in sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI).

Ta uredba določa cilje ESS+, njegov proračun za obdobje 2021 do 2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah, in sicer formalno, neformalno in priložnostno, ki poteka v vseh življenjskih obdobjih in katerega posledica je izboljšanje ali posodobitev znanja, spretnosti, kompetenc in odnosov ali udeležbe v družbi z osebnega, državljanskega, kulturnega, socialnega ali zaposlitvenega vidika, vključno s svetovanjem in usmerjanjem, predšolsko vzgojo in varstvom, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem, izobraževanjem odraslih, mladinskim delom in drugimi učnimi okolji zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja, ter običajno spodbuja medsektorsko sodelovanje in prožnejše učne poti; |
| --- | --- |

(1)

„vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah, in sicer formalno, neformalno in priložnostno, ki poteka v vseh življenjskih obdobjih in katerega posledica je izboljšanje ali posodobitev znanja, spretnosti, kompetenc in odnosov ali udeležbe v družbi z osebnega, državljanskega, kulturnega, socialnega ali zaposlitvenega vidika, vključno s svetovanjem in usmerjanjem, predšolsko vzgojo in varstvom, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem, izobraževanjem odraslih, mladinskim delom in drugimi učnimi okolji zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja, ter običajno spodbuja medsektorsko sodelovanje in prožnejše učne poti;

| (2) | „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, vključno z osebami brez državljanstva in osebami z nedoločljivim državljanstvom; |
| --- | --- |

(2)

„državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, vključno z osebami brez državljanstva in osebami z nedoločljivim državljanstvom;

| (3) | „osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadošča osnovnim potrebam osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki, vključno z ženskimi higienskimi proizvodi, in šolske potrebščine; |
| --- | --- |

(3)

„osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadošča osnovnim potrebam osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki, vključno z ženskimi higienskimi proizvodi, in šolske potrebščine;

| (4) | „prikrajšana skupina“ pomeni skupino oseb v ranljivem socialno-ekonomskem položaju, vključno z ljudmi, ki se soočajo z revščino, socialno izključenostjo ali z različnimi razsežnostmi diskriminacije, ali pa jih tovrstne okoliščine ogrožajo; |
| --- | --- |

(4)

„prikrajšana skupina“ pomeni skupino oseb v ranljivem socialno-ekonomskem položaju, vključno z ljudmi, ki se soočajo z revščino, socialno izključenostjo ali z različnimi razsežnostmi diskriminacije, ali pa jih tovrstne okoliščine ogrožajo;

| (5) | „ključne kompetence“ pomeni znanje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo in sicer pismenost; večjezičnost; matematika, naravoslovje, tehnologija, umetnost in tehnične študije; digitalne veščine; medijske veščine; osebnostne, socialne in učne veščine; spretnosti aktivnega državljanstva; podjetništvo; kulturna in medkulturna zavest in izražanje ter kritično mišljenje; |
| --- | --- |

(5)

„ključne kompetence“ pomeni znanje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo in sicer pismenost; večjezičnost; matematika, naravoslovje, tehnologija, umetnost in tehnične študije; digitalne veščine; medijske veščine; osebnostne, socialne in učne veščine; spretnosti aktivnega državljanstva; podjetništvo; kulturna in medkulturna zavest in izražanje ter kritično mišljenje;

| (6) | „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine oseb, vključno z otroki v ranljivih položajih in brezdomci, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi deležniki, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na določenih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(6)

„najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine oseb, vključno z otroki v ranljivih položajih in brezdomci, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi deležniki, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na določenih geografskih območjih;

| (7) | „končni prejemniki“ pomeni najbolj ogrožene osebe, ki prejemajo podporo iz točke (m) člena 4(1); |
| --- | --- |

(7)

„končni prejemniki“ pomeni najbolj ogrožene osebe, ki prejemajo podporo iz točke (m) člena 4(1);

| (8) | „socialna inovacija“ pomeni dejavnost, ki ima socialni značaj glede svojih ciljev in tudi svojih načinov, ter zlasti dejavnost, ki se nanaša na razvoj in uresničevanje novih zamisli glede izdelkov, storitev, praks in modelov, ki hkrati izpolnjuje socialne potrebe in ustvarja nove socialne odnose ali sodelovanja med javnimi in zasebnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje; |
| --- | --- |

(8)

„socialna inovacija“ pomeni dejavnost, ki ima socialni značaj glede svojih ciljev in tudi svojih načinov, ter zlasti dejavnost, ki se nanaša na razvoj in uresničevanje novih zamisli glede izdelkov, storitev, praks in modelov, ki hkrati izpolnjuje socialne potrebe in ustvarja nove socialne odnose ali sodelovanja med javnimi in zasebnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje;

| (9) | „spremljevalni ukrep“ pomeni dejavnost, ki se zagotavlja poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom obravnavanja socialne izključenosti in prispevanja k izkoreninjenju revščine, kot so napotitev na socialne ali zdravstvene storitve, vključno s psihološko podporo, ali zagotavljanje takih storitev, oziroma zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva; |
| --- | --- |

(9)

„spremljevalni ukrep“ pomeni dejavnost, ki se zagotavlja poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom obravnavanja socialne izključenosti in prispevanja k izkoreninjenju revščine, kot so napotitev na socialne ali zdravstvene storitve, vključno s psihološko podporo, ali zagotavljanje takih storitev, oziroma zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva;

| (10) | „socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrep politike, katerih cilj je zagotoviti inovativen odgovor na socialne potrebe in ki se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih, vključno z geografskim in sektorskim, ali se izvedejo v širšem obsegu, če so rezultati pozitivni; |
| --- | --- |

(10)

„socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrep politike, katerih cilj je zagotoviti inovativen odgovor na socialne potrebe in ki se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih, vključno z geografskim in sektorskim, ali se izvedejo v širšem obsegu, če so rezultati pozitivni;

| (11) | „čezmejno partnerstvo“ pomeni strukturo sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji ali civilno družbo ali v vsaj dveh državah članicah; |
| --- | --- |

(11)

„čezmejno partnerstvo“ pomeni strukturo sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji ali civilno družbo ali v vsaj dveh državah članicah;

| (12) | „mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(12)

„mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000 EUR;

| (13) | „socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, ali fizično osebo, ki:






  (a) | ima v skladu s svojimi notranjimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima socialno podjetje sedež, za svoj glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov, ki lahko vključujejo tudi učinke na okolje, namesto ustvarjanja dobička za druge namene in ki zagotavlja storitve ali blago, ki ustvarjajo socialni donos, ali uporablja metode proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje; |
| --- | --- | --- |

(13)

„socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, ali fizično osebo, ki:

(a)

ima v skladu s svojimi notranjimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima socialno podjetje sedež, za svoj glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov, ki lahko vključujejo tudi učinke na okolje, namesto ustvarjanja dobička za druge namene in ki zagotavlja storitve ali blago, ki ustvarjajo socialni donos, ali uporablja metode proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje;

| (b) | svoje dobičke uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila, ki zagotavljajo, da razdelitev dobička ne spodkopava glavnega socialnega cilja; |
| --- | --- |

(b)

svoje dobičke uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila, ki zagotavljajo, da razdelitev dobička ne spodkopava glavnega socialnega cilja;

| (c) | se upravlja podjetniško, participativno, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere imajo njegove poslovne dejavnosti vpliv; |
| --- | --- |

(c)

se upravlja podjetniško, participativno, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere imajo njegove poslovne dejavnosti vpliv;

| (14) | „referenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki se uporablja za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih; |
| --- | --- |

(14)

„referenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki se uporablja za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih;

| (15) | „stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih upravičenec ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči; |
| --- | --- |

(15)

„stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih upravičenec ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči;

| (16) | „mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s storitvami za spremljanje razvoja podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke; |
| --- | --- |

(16)

„mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s storitvami za spremljanje razvoja podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke;

| (17) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, opredeljene v točki 6, člena 2 finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(17)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, opredeljene v točki 6, člena 2 finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (18) | „pravni subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da deluje v svojem imenu, uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki nima pravne osebnosti, iz točke (c) člena 197(2) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(18)

„pravni subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da deluje v svojem imenu, uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki nima pravne osebnosti, iz točke (c) člena 197(2) finančne uredbe;

| (19) | „skupni kazalnik neposrednih rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke v štirih tednih od dneva, ko je udeleženec zapustil operacijo; |
| --- | --- |

(19)

„skupni kazalnik neposrednih rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke v štirih tednih od dneva, ko je udeleženec zapustil operacijo;

| (20) | „skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke šest mesecev po tem, ko je udeleženec zapustil operacijo. |
| --- | --- |

(20)

„skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke šest mesecev po tem, ko je udeleženec zapustil operacijo.

2.   Opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060 se uporabljajo tudi za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 3

Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja

1.   Cilj ESS+ je države članice in regije podpirati pri zagotavljanju visokih stopenj zaposlenosti, pravične socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile, pripravljene na prihodnji svet dela, pa tudi vključujočih in povezanih družb, ki si prizadevajo za izkoreninjenje revščine in udejanjanje načel evropskega stebra socialnih pravic.

2.   ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti, enak dostop do trga dela, pravični in kakovostni delovni pogoji, socialna zaščita in vključevanje, zlasti s poudarkom na kakovostnem in vključujočem izobraževanju in usposabljanju, vseživljenjskem učenju, naložbah v otroke in mlade ter dostopu do osnovnih storitev.

3.   ESS+ se izvaja:

| (a) | v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja), in |
| --- | --- |

(a)

v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja), in

| (b) | v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz člena 4(1) in člena 25 (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI). |
| --- | --- |

(b)

v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz člena 4(1) in člena 25 (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI).

Člen 4

Specifični cilji ESS+

1.   ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, izobraževanja, socialnega vključevanja, vključno s prispevanjem k izkoreninjanju revščine, s čimer prispeva tudi k doseganju cilja politike za „bolj socialno in vključujočo Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz točke (d) člena 5 Uredbe (EU) 2021/1060:

| (a) | izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijski ukrepi za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, predvsem z izvajanjem jamstva za mlade, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela ter neaktivne osebe kot tudi s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijski ukrepi za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, predvsem z izvajanjem jamstva za mlade, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela ter neaktivne osebe kot tudi s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva;

| (b) | posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po veščinah ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela, prehodih in mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po veščinah ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela, prehodih in mobilnosti;

| (c) | spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno ugodnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno ugodnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe;

| (d) | spodbujanje prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe, aktivnega in zdravega staranja ter zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki obravnava tveganja za zdravje; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe, aktivnega in zdravega staranja ter zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki obravnava tveganja za zdravje;

| (e) | izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in relevantnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da bi podprli pridobivanje ključnih kompetenc, tudi podjetniških in digitalnih veščin, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništev; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in relevantnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da bi podprli pridobivanje ključnih kompetenc, tudi podjetniških in digitalnih veščin, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništev;

| (f) | spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse in dostopom za invalide; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse in dostopom za invalide;

| (g) | spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih veščin, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih veščinah na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih veščin, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih veščinah na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti;

| (h) | pospeševanje dejavnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

(h)

pospeševanje dejavnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine;

| (i) | spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov; |
| --- | --- |

(i)

spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov;

| (j) | spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; |
| --- | --- |

(j)

spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

| (k) | krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj in storitev oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno s storitvami zdravstvene oskrbe; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah; izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti sistemov zdravstvene oskrbe in storitev dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

(k)

krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj in storitev oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno s storitvami zdravstvene oskrbe; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah; izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti sistemov zdravstvene oskrbe in storitev dolgotrajne oskrbe;

| (l) | spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialni izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi osebami in otroki; |
| --- | --- |

(l)

spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialni izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi osebami in otroki;

| (m) | obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno otrokom, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključevanje. |
| --- | --- |

(m)

obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno otrokom, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključevanje.

2.   Z ukrepi, izvedenimi v sklopu ESS+ v okviru deljenega upravljanja za doseganje specifičnih ciljev iz odstavka 1 tega člena, je cilj ESS+ prispevati k doseganju drugih ciljev politik iz člena 5 Uredbe (EU) 2021/1060, zlasti ciljem glede:

| (a) | pametnejše Evrope z razvojem veščin za pametno specializacijo, veščin za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi ter podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

(a)

pametnejše Evrope z razvojem veščin za pametno specializacijo, veščin za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi ter podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu;

| (b) | bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom. |
| --- | --- |

(b)

bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom.

3.   Kadar je to nujno potrebno kot začasni ukrep za odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine iz člena 20 Uredbe (EU) 2021/1060 in omejeno na obdobje 18 mesecev, lahko ESS+ podpira:

| (a) | financiranje shem skrajšanega delovnega časa brez zahteve, da jih je treba kombinirati z aktivnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

financiranje shem skrajšanega delovnega časa brez zahteve, da jih je treba kombinirati z aktivnimi ukrepi;

| (b) | dostop do zdravstvenega varstva, tudi za ljudi, ki niso neposredno socialno-ekonomsko ogroženi. |
| --- | --- |

(b)

dostop do zdravstvenega varstva, tudi za ljudi, ki niso neposredno socialno-ekonomsko ogroženi.

4.   Kadar Komisija na zahtevo zadevnih držav članic ugotovi, da so pogoji iz odstavka 3 izpolnjeni, sprejme izvedbeni sklep, v katerem določi obdobje, v katerem se odobri začasna dodatna podpora iz ESS+.

5.   Komisija spremlja izvajanje odstavka 3 tega člena in oceni, ali začasna dodatna podpora iz ESS+ zadostuje, da se olajša uporaba podpore iz ESS+ v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine. Komisija na podlagi svoje ocene po potrebi pripravi predloge za spremembe te uredbe, vključno z zahtevami glede tematske koncentracije iz člena 7, razen zahteve glede tematskega koncentriranja iz člena 7(5) in (6).

Člen 5

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje ESS+ za obdobje 2021-2027 znašajo 87 995 063 417 EUR v cenah iz leta 2018.

2.   Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za prispevanje k cilju „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah iz točke (a) člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060 znaša 87 319 331 844 EUR v cenah iz leta 2018, od česar se 175 000 000 EUR dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz točke (i) člena 25 te uredbe, 472 980 447 EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6).

3.   Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa EaSI za obdobje 2021-2027 znaša 675 731 573 EUR v cenah iz leta 2018.

4.   Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje sklopa EaSI, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 6

Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija

Države članice in Komisija podpirajo specifične ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje horizontalnih načel iz člena 9(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/1060 ter člena 28 te uredbe pri katerem koli cilju ESS+. Med temi ukrepi so lahko ukrepi za zagotavljanje dostopnosti za invalide, vključno z vidika informacijske in komunikacijske tehnologije, in spodbujanje prehoda z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti.

Cilj držav članic in Komisije je prek ESS+ povečati udeležbo žensk v zaposlovanju ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, boj proti feminizaciji revščine in spolni diskriminaciji na trgu dela ter v izobraževanju in usposabljanju.

DEL II

IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Skupne določbe o načrtovanju pomoči

Člen 7

Usklajenost in tematska koncentracija

1.   Države članice svoja sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja načrtujejo s prednostno obravnavo ukrepov, ki obravnavajo izzive, opredeljene v evropskem semestru, pa tudi v njihovih nacionalnih programih reform in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic ter nacionalnih in regionalnih strategij, pomembnih za cilje ESS+, in s tem prispevajo k doseganju ciljev iz člena 174 PDEU.

Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije v fazi načrtovanja in tudi med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med subjekti, pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi.

2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra, ki spadajo na področje uporabe specifičnih ciljev ESS+ iz člena 4(1) te uredbe.

3.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke s ciljno usmerjenimi ukrepi in strukturnimi reformami za odpravljanje revščine otrok v okviru specifičnih ciljev iz točke (f) in točk (h) do (l) člena 4(1).

Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije, dodelijo vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za odpravljanje revščine otrok iz prvega pododstavka.

4.   Države članice dodelijo vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz točk (h) do (l) člena 4(1), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav.

5.   Države članice dodelijo vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo najbolj ogroženim osebam v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali, v ustrezno utemeljenih primerih v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) oziroma obeh specifičnih ciljev.

Sredstva se ne upoštevajo pri preverjanju skladnosti z minimalnimi dodelitvami iz odstavkov 3 in 4.

6.   Države članice dodelijo ustrezen znesek sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih, poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti vajeništva, in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov v okviru jamstva za mlade.

Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki v obdobju 2017–2019 niso bili zaposleni, se izobraževali ali usposabljali, nad povprečjem Unije, za leta 2021 do 2027 dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo strukturnim reformam in ciljno usmerjenim ukrepom iz prvega pododstavka.

Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka, dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme iz prvega pododstavka. Ta dodelitev se po potrebi upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz drugega pododstavka.

Države članice pri izvajanju ciljnih ukrepov in strukturnih reform iz tega odstavka dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za ozaveščanje.

7.   Odstavki 2 do 6 tega člena se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6.

8.   Odstavki 1 do 6 se ne uporabljajo za tehnično pomoč.

Člen 8

Spoštovanje Listine

1.   Vse operacije je treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in v skladu z ustreznimi določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   V skladu s členom 69(7) Uredbe (EU) 2021/1060 države članice zagotavljajo učinkovit pregled pritožb. To ne posega v splošno možnost državljanov in deležnikov, da naslovijo pritožbe na Komisijo, tudi v zvezi s kršitvami Listine.

3.   Kadar Komisija ugotovi, da je prišlo do kršitve Listine, upošteva težo kršitve pri svoji določitvi korektivnih ukrepov, ki jih je treba uporabiti v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 9

Partnerstvo

1.   Države članice zagotovijo smiselno sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

2.   Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v vsakem programu za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, tudi v obliki usposabljanja, ukrepov mreženja in krepitve socialnega dialoga, ter za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji.

Kadar je krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe opredeljena v ustreznem priporočilu za posamezno državo, sprejetem v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, zadevna država članica v ta namen dodeli ustrezen znesek v višini vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 10

Podpora za najbolj ogrožene osebe

Sredstva iz člena 7(5) v okviru specifičnih ciljev iz točk (l) in (m) člena 4(1) se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa. Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je 90 %.

Člen 11

Podpora za zaposlovanje mladih

Podpora v skladu z drugim in tretjim odstavkom člena 7(6) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa ter je namenjena vsaj podpori, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (a) člena 4(1), lahko pa vključuje tudi podporo, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (f) in (l) člena 4(1).

Člen 12

Podpora za zadevna priporočila za posamezne države

Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države in v evropskem semestru, kot je določeno v členu 7(2), se načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1) v podporo izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in v okviru ene ali več prednostnih nalog, ki se lahko financirajo iz več skladov.

POGLAVJE II

Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 13

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (a) do (l) člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja).

Člen 14

Socialni inovativni ukrepi

1.   Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in socialno eksperimentiranje, vključno z ukrepi s socialno-kulturnim elementom, ali krepijo pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi, socialnimi partnerji, socialnimi podjetji, zasebnim sektorjem in civilno družbo.

2.   Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu in razvitih v okviru sklopa EaSI ter drugih programov Unije.

3.   Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1).

4.   Države članice namenijo vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavka 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za take prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalnih sredstev v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

5.   Države članice v programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij in socialnega eksperimentiranja, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.

6.   Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem in spodbujanjem dobrih praks in metodologij.

Člen 15

Transnacionalno sodelovanje

Države članice lahko podpirajo ukrepe transnacionalnega sodelovanja v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1).

Člen 16

Upravičenost

1.   Poleg neupravičenih stroškov iz člena 64 Uredbe (EU) 2021/1060 do splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški:

| (a) | nakup zemljišč in nepremičnin ter infrastrukture; in |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišč in nepremičnin ter infrastrukture; in

| (b) | nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je tak nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani med operacijo ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost. |
| --- | --- |

(b)

nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je tak nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani med operacijo ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost.

2.   Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so prispevki v naravi v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili, in ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.

3.   Posebna dodatna dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6, se uporabi za podporo pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1).

4.   Neposredni stroški osebja so upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so v skladu z običajno prakso upravičenca glede plačila za zadevno funkcionalno kategorijo ali če so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali uradnimi statistikami.

Člen 17

Kazalniki in poročanje

1.   Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi I. Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

2.   Kadar država članica v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5) dodeli svoja sredstva za specifični cilj iz točke (l) člena 4(1) za najbolj ogrožene osebe, se uporabljajo skupni kazalniki iz Priloge II.

3.   Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti navedenih kazalnikov določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti kazalnikov učinka se izrazijo v absolutnih številkah.

4.   Referenčna vrednost skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe, pri katerih je bila določena ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah.

5.   Podatki o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki 1.1 Priloge I v zvezi z navedenimi udeleženci.

6.   Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, lahko države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev podatkov iz teh registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s točkama (c) in (e) člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/679.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v prilogah I in II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz prilog I in II.

POGLAVJE III

Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

Člen 18

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1).

Člen 19

Načela

1.   Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

2.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov in plastike za enkratno uporabo. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb.

Hrana ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata najbolj ogroženim osebam neposredno ali posredno, na primer prek kuponov ali kartic, v elektronski ali drugi obliki, pod pogojem, da se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč. Podpora najbolj ogroženim osebam je dodatek h kakršni koli socialni pomoči, ki se končnim prejemnikom lahko zagotovi v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali v skladu z nacionalnim pravom.

Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (37), pod pogojem, da je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam.

Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo.

3.   Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb.

4.   Države članice dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči dopolnijo s spremljevalnimi ukrepi, kot je preusmeritev na pristojne službe, v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali s spodbujanjem socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

Člen 20

Vsebina prednostne naloge

1.   Prednostna naloga, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), določi:

| (a) | vrsto podpore; |
| --- | --- |

(a)

vrsto podpore;

| (b) | glavne ciljne skupine; in |
| --- | --- |

(b)

glavne ciljne skupine; in

| (c) | opis nacionalnih ali regionalnih programov podpore. |
| --- | --- |

(c)

opis nacionalnih ali regionalnih programov podpore.

2.   V primeru programov, omejenih na to podporo iz odstavka 1 in povezano tehnično pomoč, prednostna naloga vključuje tudi merila za izbor operacij.

Člen 21

Upravičenost dejavnosti

1.   Nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ki se zagotavljata najbolj ogroženim osebam, lahko opravi upravičenec ali se opravi v njegovem imenu ali pa se hrana in/ali osnovna materialna pomoč upravičencu dasta na voljo brezplačno.

2.   Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se najbolj ogroženim osebam razdeljujeta brezplačno.

Člen 22

Upravičenost odhodkov

1.   Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so:

| (a) | stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(a)

stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom;

| (b) | kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški; |
| --- | --- |

(b)

kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški;

| (c) | upravni stroški, stroški prevoza, skladiščenja in priprave, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a); ali 7 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

upravni stroški, stroški prevoza, skladiščenja in priprave, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a); ali 7 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (d) | stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; in |
| --- | --- |

(d)

stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; in

| (e) | stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a).

2.   Stroški priprave shem kuponov ali kartic v elektronski ali drugi obliki ter ustrezni operativni stroški so upravičeni v okviru tehnične pomoči, če jih krije organ upravljanja ali drug javni organ, ki ni upravičenec, ki razdeljuje kupone ali kartice končnim prejemnikom, ali če niso zajeti s stroški iz točke (c) odstavka 1.

3.   Zmanjšanje upravičenih stroškov iz točke (a) odstavka 1 zaradi neupoštevanja veljavnega prava s strani organa, pristojnega za nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ne privede do zmanjšanja upravičenih stroškov iz točk (c) in (e) navedenega odstavka.

4.   Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (b) | nakup infrastrukture; in |
| --- | --- |

(b)

nakup infrastrukture; in

| (c) | stroški rabljenega blaga. |
| --- | --- |

(c)

stroški rabljenega blaga.

Člen 23

Kazalniki in poročanje

1.   Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za obravnavanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi III. Te prednostne naloge lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe.

2.   Določijo se referenčne vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe.

3.   Organi upravljanja Komisiji dvakrat poročajo o rezultatih strukturirane anonimne raziskave o končnih prejemnikih v zvezi s podporo, prejeto iz ESS+, izvedene predhodno leto, pri čemer je poudarek tudi na njihovih življenjskih razmerah in naravi njihove materialne prikrajšanosti. Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenim aktom. Prvo tako poročanje se opravi do 30. junija 2025 in drugo do 30. junija 2028.

4.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 38(2).

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v Prilogi III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz Priloge III.

Člen 24

Revizija

Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.

DEL III

IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Operativni cilji

Člen 25

Operativni cilji

Sklop EaSI ima naslednje operativne cilje:

| (a) | razvijati primerjalno visokokakovostno analitično znanje za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4(1) temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in lokalnim okoliščinam; |
| --- | --- |

(a)

razvijati primerjalno visokokakovostno analitično znanje za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4(1) temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in lokalnim okoliščinam;

| (b) | pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih politik iz člena 4(1), da bi pomagali pri oblikovanju ustreznih ukrepov politike; |
| --- | --- |

(b)

pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih politik iz člena 4(1), da bi pomagali pri oblikovanju ustreznih ukrepov politike;

| (c) | podpirati socialno eksperimentiranje na področjih politik iz člena 4(1) ter krepiti zmogljivost deležnikov na nacionalni in lokalni ravni za pripravo, oblikovanje in izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike, zlasti glede razširitve projektov, ki jih razvijejo lokalni deležniki na področju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

podpirati socialno eksperimentiranje na področjih politik iz člena 4(1) ter krepiti zmogljivost deležnikov na nacionalni in lokalni ravni za pripravo, oblikovanje in izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike, zlasti glede razširitve projektov, ki jih razvijejo lokalni deležniki na področju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav;

| (d) | spodbujati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev in povečati zaposlitvene priložnosti prek razvijanja in zagotavljanja posebnih podpornih storitev delodajalcem in iskalcem zaposlitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki zajemajo storitve vse od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine, kot so osebe v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev in povečati zaposlitvene priložnosti prek razvijanja in zagotavljanja posebnih podpornih storitev delodajalcem in iskalcem zaposlitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki zajemajo storitve vse od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine, kot so osebe v ranljivem položaju;

| (e) | podpirati razvoj tržnega ekosistema v zvezi z zagotavljanjem mikrofinanciranja mikropodjetjem v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšnim, ki so jih ustanovile ranljive osebe ali takšne osebe zaposlujejo; |
| --- | --- |

(e)

podpirati razvoj tržnega ekosistema v zvezi z zagotavljanjem mikrofinanciranja mikropodjetjem v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšnim, ki so jih ustanovile ranljive osebe ali takšne osebe zaposlujejo;

| (f) | podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi deležniki ter med njimi na področjih politik iz člena 4(1) ter prispevati k izgradnji institucionalne zmogljivosti vključenih deležnikov, vključno z javnimi službami za zaposlovanje, javnimi institucijami socialne varnosti in zdravstvenega zavarovanja, civilno družbo, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem in socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

(f)

podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi deležniki ter med njimi na področjih politik iz člena 4(1) ter prispevati k izgradnji institucionalne zmogljivosti vključenih deležnikov, vključno z javnimi službami za zaposlovanje, javnimi institucijami socialne varnosti in zdravstvenega zavarovanja, civilno družbo, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem in socialnemu gospodarstvu;

| (g) | podpirati razvoj socialnih podjetij in pojav trga socialnih naložb, olajšati interakcije med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu; |
| --- | --- |

(g)

podpirati razvoj socialnih podjetij in pojav trga socialnih naložb, olajšati interakcije med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu;

| (h) | zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture, potrebne za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture, potrebne za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

| (i) | podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih politike iz člena 4(1) ter |
| --- | --- |

(i)

podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih politike iz člena 4(1) ter

| (j) | podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih politik iz člena 4(1). |
| --- | --- |

(j)

podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih politik iz člena 4(1).

POGLAVJE II

Upravičenost

Člen 26

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25.

2.   Iz sklopa EaSI se lahko podpirajo naslednji ukrepi:

| (a) | analitične dejavnosti, vključno v povezavi s tretjimi državami, zlasti:






  (i) | raziskave, študije, statistične podatke, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike in podporo opazovalnim skupinam na evropski ravni ter primerjalne analize; |
| --- | --- | --- |

(a)

analitične dejavnosti, vključno v povezavi s tretjimi državami, zlasti:

(i)

raziskave, študije, statistične podatke, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike in podporo opazovalnim skupinam na evropski ravni ter primerjalne analize;

| (ii) | socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij; |
| --- | --- |

(ii)

socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij;

| (iii) | spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije; |
| --- | --- |

(iii)

spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije;

| (b) | izvajanje politik, zlasti:






  (i) | čezmejno partnerstvo, zlasti med javnimi zavodi za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji, in podporne storitve v čezmejnih regijah; |
| --- | --- | --- |

(b)

izvajanje politik, zlasti:

(i)

čezmejno partnerstvo, zlasti med javnimi zavodi za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji, in podporne storitve v čezmejnih regijah;

| (ii) | ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokažejo primanjkljaji; |
| --- | --- |

(ii)

ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokažejo primanjkljaji;

| (iii) | podpora za mikrofinanciranje institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem, vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in veščin; |
| --- | --- |

(iii)

podpora za mikrofinanciranje institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem, vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in veščin;

| (iv) | podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

(iv)

podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev;

| (c) | krepitev zmogljivosti, zlasti:






  (i) | mrež na ravni Unije na področjih politik iz člena 4(1); |
| --- | --- | --- |

(c)

krepitev zmogljivosti, zlasti:

(i)

mrež na ravni Unije na področjih politik iz člena 4(1);

| (ii) | nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa EaSI; |
| --- | --- |

(ii)

nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa EaSI;

| (iii) | uprav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovne sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih sklopu EaSI na podlagi člena 29; |
| --- | --- |

(iii)

uprav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovne sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih sklopu EaSI na podlagi člena 29;

| (iv) | deležnikov, vključno s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, z namenom transnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(iv)

deležnikov, vključno s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, z namenom transnacionalnega sodelovanja;

| (d) | dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti:






  (i) | vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz; |
| --- | --- | --- |

(d)

dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti:

(i)

vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz;

| (ii) | vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih politik iz člena 4(1); |
| --- | --- |

(ii)

vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih politik iz člena 4(1);

| (iii) | informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih politik iz člena 4(1); |
| --- | --- |

(iii)

informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih politik iz člena 4(1);

| (iv) | dogodki, ki jih organizira predsedstvo Sveta, konference, seminarji in dejavnosti osveščanja. |
| --- | --- |

(iv)

dogodki, ki jih organizira predsedstvo Sveta, konference, seminarji in dejavnosti osveščanja.

Člen 27

Upravičeni subjekti

1.   Ob upoštevanju meril iz člena 197 finančne uredbe so upravičeni naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav ali ozemelj:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav ali ozemelj:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, ki je pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29; |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, ki je pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29;

| (iii) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavkov 2 in 3; |
| --- | --- |

(iii)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavkov 2 in 3;

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

2.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, načeloma krijejo stroške svoje udeležbe.

Člen 28

Horizontalna načela

1.   Komisija zagotovi, da se pri pripravi, izvajanju, spremljanju, poročanju in vrednotenju operacij, ki jih podpira sklop EaSI, upoštevajo in spodbujajo enakost spolov, vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola.

2.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da bi med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem operacij, ki jih podpira sklop EaSI, preprečili vsako diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem sklopa EaSI se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

Člen 29

Sodelovanje tretjih držav

Sklop EaSI je na podlagi sporazuma z Unijo odprt za sodelovanje naslednjih tretjih držav:

| (a) | članic Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članic Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | drugih tretjih držav, v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema udeležbo tretje države v sklopu EaSI, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

drugih tretjih držav, v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema udeležbo tretje države v sklopu EaSI, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe ali sklope programov, ter njihove upravne stroške; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe ali sklope programov, ter njihove upravne stroške;

| (iii) | na tretjo državo ne prenaša pooblastila za odločanje o sklopu EaSI; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenaša pooblastila za odločanje o sklopu EaSI;

| (iv) | jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese. |
| --- | --- |

(iv)

jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese.

Prispevki iz točke (c)(ii) prvega odstavka tega člena so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

POGLAVJE III

Splošne določbe

Člen 30

Oblike financiranja Unije in metode izvajanja

1.   Iz sklopa EaSI se lahko za finančne prispevke zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje.

2.   Sklop EaSI se izvaja neposredno, kot je določeno v točki (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali posredno z organi iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) navedene uredbe.

Komisijo za ocenjevanje iz člena 150 finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki.

3.   Operacije mešanega financiranja v okviru sklopa EaSI se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 31

Program dela

1.   Sklop EaSI se izvaja na podlagi programov dela iz člena 110 finančne uredbe. Vsebina teh programov dela se opredeli v skladu z operativnimi cilji iz člena 25 te uredbe in z upravičenimi ukrepi iz člena 26 te uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

2.   Komisija zbere strokovno znanje o pripravi programov dela s posvetovanjem z delovno skupino iz člena 39(8).

3.   Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med ESS + in drugimi ustreznimi instrumenti Unije ter med sklopoma ESS+.

Člen 32

Spremljanje in poročanje

Kazalniki za poročanje o napredku sklopa EaSI pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1) in operativnih ciljev iz člena 25 so določeni v Prilogi IV.

Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov sklopa EaSI zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno.

V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 33

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v sklopu EaSI po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

Člen 34

Vrednotenje

1.   Vrednotenje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja.

2.   Komisija do 31. decembra 2024 opravi vmesno vrednotenje sklopa EaSI na podlagi zadostnih informacij o njegovem izvajanju.

Komisija na podlagi člena 34 finančne uredbe oceni smotrnost programa in zlasti njegovo uspešnost, učinkovitost, skladnost, relevantnost in dodano vrednost Unije, vključno glede na horizontalna načela iz člena 28 te uredbe, ter na kvalitativni in kvantitativni podlagi meri napredek, dosežen pri izpolnjevanju ciljev sklopa EaSI.

Vmesno vrednotenje temelji na informacijah, pridobljenih z ureditvami spremljanja in kazalniki, vzpostavljenimi v skladu s členom 32, da se opravijo potrebne prilagoditve politike in prednostnih nalog financiranja.

3.   Komisija do 31. decembra 2031, na koncu obdobja izvajanja, opravi končno vrednotenje sklopa EaSI.

4.   Komisija zaključke vmesnih in končnih vrednotenj skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 35

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 36

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem celovitih, učinkovitih in sorazmerno ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopom EaSI, ukrepi na podlagi sklopa EaSI in doseženimi rezultati.

Finančna sredstva, dodeljena sklopu EaSI, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25.

DEL IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(7) in člena 23(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 1. julija 2021.

3.   Prenos pooblastila iz člena 17(7) in člena 23(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 17(7) ali člena 23(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 38

Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 115(1) Uredbe (EU) 2021/1060. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 39

Ustanovitev odbora iz člena 163 PDEU

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Odbor ESS+).

2.   Vsaka država članica imenuje za največ sedem let po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.

3.   Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije.

4.   Odbor ESS+, vključno z njegovimi delovnimi skupinami iz odstavka 7, lahko na svoje sestanke povabi predstavnike deležnikov brez glasovalne pravice. To lahko vključuje predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter ustrezne organizacije civilne družbe.

5.   Z Odborom ESS+ se opravi posvetovanje o načrtovani uporabi tehnične pomoči iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/1060 v primeru podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, pa tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije, relevantnih za ESS+.

6.   Odbor ESS+ lahko poda mnenja o:

| (a) | vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra, kot so nacionalni programi reform; |
| --- | --- |

(a)

vprašanjih v zvezi s prispevkom ESS+ za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, vključno s priporočili za posamezne države in prednostnimi nalogami iz evropskega semestra, kot so nacionalni programi reform;

| (b) | vprašanjih v zvezi z Uredbo (EU) 2021/1060, relevantnih za ESS+; |
| --- | --- |

(b)

vprašanjih v zvezi z Uredbo (EU) 2021/1060, relevantnih za ESS+;

| (c) | vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(c)

vprašanjih v zvezi z ESS+, ki mu jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 5.

Mnenja odbora ESS+ se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Komisija odbor ESS+ pisno obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.

7.   Odbor ESS+ ustanovi delovne skupine za vsakega izmed sklopov ESS+.

8.   Komisija se o programu dela posvetuje z delovno skupino, ki se ukvarja s sklopom EaSI. To delovno skupino obvesti, na kakšen način je upoštevala rezultate tega posvetovanja. Ta delovna skupina zagotovi posvetovanje o programu dela z deležniki, vključno s predstavniki civilne družbe.

Člen 40

Prehodne določbe za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Uredba (EU) št. 1304/2013, Uredba (EU) št. 223/2014 ali kateri koli akt, sprejet na podlagi navedenih uredb, se še naprej uporabljajo za programe in operacije, ki so podprti na podlagi teh uredb v programskem obdobju 2014–2020.

Člen 41

Prehodne določbe za sklop EaSI

1.   Uredba (EU) št. 1296/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021. Sklicevanja na Uredbo (EU) št. 1296/2013 se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

2.   Finančna sredstva za izvajanje sklopa EaSI lahko krijejo tudi stroške za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med ESS+ in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1296/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje stroškov iz člena 5(4), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

4.   Povračila iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1296/2013, se vložijo v finančne instrumente „sklopa politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti“ iz točke (d) člena 8(1) Uredbe (EU) 2021/523.

5.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v sklepu o financiranju, in za omejeno obdobje, dejavnosti, podprte na podlagi te uredbe, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so se izvajale in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021 za sklop EaSI.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 429, 11.12.2020, str. 245.

1

(2)  
  UL C 86, 7.3.2019, str. 84.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2019 (UL C 411, 27.11.2020, str. 324) in odločitev Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (glej stran 60 tega Uradnega lista).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/1512 z dne 13. oktobra 2020 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 344, 19.10.2020, str. 22).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in instrument za upravljanje meja in vizume (glej stran 159 tega Uradnega lista).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (glej stran 1 tega Uradnega lista).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

12

(13)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

13

(14)  Uredba (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa „Erasmus+“, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 1).

14

(15)  Priporočilo Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (UL C 484, 24.12.2016, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) 2021/522. Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021. o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (UL L 107, 26.3.2021, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, namenjenem presežnim delavcem (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (UL L 153, 3.5.2021, str. 48).

19

(20)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 34).

21

(22)  Uredba (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 (UL L 202, 8.6.2021, str. 32).

22

(23)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

23

(24)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470).

24

(25)  
  UL C 241, 29.8.1994, str. 9.

25

(26)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

26

(27)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

27

(28)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

28

(29)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

29

(30)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

30

(31)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

31

(32)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

32

(33)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

33

(34)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

34

(35)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

35

(36)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

36

(37)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

37

---

PRILOGA I

SKUPNI KAZALNIKI ZA SPLOŠNO PODPORO IZ SKLOPA ESS+ V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarne osebe“
   (1)).

Če nekateri rezultati niso možni, podatkov za take rezultate ni treba zbirati ali sporočati.

Po potrebi se lahko o skupnih kazalnikih učinka poroča na podlagi ciljne skupine operacije.

| 1. | Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam






  1.1 | Skupni kazalniki učinka za udeležence so:






  — | brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi (*1), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam

1.1

Skupni kazalniki učinka za udeležence so:

—

brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi (*1),

| — | dolgotrajno brezposelni (*1), |
| --- | --- |

—

dolgotrajno brezposelni (*1),

| — | neaktivni (*1), |
| --- | --- |

—

neaktivni (*1),

| — | zaposleni, vključno s samozaposlenimi (*1), |
| --- | --- |

—

zaposleni, vključno s samozaposlenimi (*1),

| — | število otrok, mlajših od 18 let (*1), |
| --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let (*1),

| — | mladi, stari med 18 in 29 let (*1); |
| --- | --- |

—

mladi, stari med 18 in 29 let (*1);

| — | število udeležencev, starih 55 let in več (*1), |
| --- | --- |

—

število udeležencev, starih 55 let in več (*1),

| — | z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2) (*1), |
| --- | --- |

—

z nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (ISCED 0–2) (*1),

| — | z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4) (*1), |
| --- | --- |

—

z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4) (*1),

| — | s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8) (*1), |
| --- | --- |

—

s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8) (*1),

| — | skupno število udeležencev (2). |
| --- | --- |

—

skupno število udeležencev (2).

Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1), razen za naslednje kazalnike: „število otrok, mlajših od 18 let“, „ mladi, stari med 18 in 29 let“, „število udeležencev, starih 55 let ali več“ in „skupno število udeležencev“.

Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

| 1.2 | Drugi skupni kazalniki učinka za udeležence so:






  — | invalidi (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2

Drugi skupni kazalniki učinka za udeležence so:

—

invalidi (*2),

| — | državljani tretjih držav (*1), |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav (*1),

| — | udeleženci tujega porekla (*1), |
| --- | --- |

—

udeleženci tujega porekla (*1),

| — | manjšine (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*2), |
| --- | --- |

—

manjšine (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*2),

| — | brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti na področju nastanitve (*1), |
| --- | --- |

—

brezdomci ali prizadeti zaradi izključenosti na področju nastanitve (*1),

| — | udeleženci s podeželskih območij (*1)
   (3). |
| --- | --- |

—

udeleženci s podeželskih območij (*1)
   (3).

Zbiranje podatkov je potrebno le, kadar je to primerno in ustrezno.

Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.2, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

Za kazalnike, navedene v točki 1.2, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve, razen za naslednja kazalnika: „državljani tretjih držav“ in „udeleženci s podeželskih območij“.

| 2. | Skupni kazalniki učinka za subjekte
  Skupni kazalniki učinka za subjekte so:






  — | število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

2.

Skupni kazalniki učinka za subjekte

Skupni kazalniki učinka za subjekte so:

—

število podprtih javnih uprav ali javnih služb na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| — | število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji). |
| --- | --- |

—

število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij (vključno z zadrugami in socialnimi podjetji).

Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

| 3. | Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence
  Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so:






  — | udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev (*1), |
| --- | --- | --- |

3.

Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence

Skupni kazalniki neposrednih rezultatov za udeležence so:

—

udeleženci, ki po zaključku sodelovanja iščejo zaposlitev (*1),

| — | udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (*1), |
| --- | --- |

—

udeleženci, ki so po zaključku sodelovanja vključeni v izobraževanje ali usposabljanje (*1),

| — | udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja (*1), |
| --- | --- |

—

udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja (*1),

| — | udeleženci, ki imajo po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo) (*1). |
| --- | --- |

—

udeleženci, ki imajo po zaključku sodelovanja zaposlitev (vključno s samozaposlitvijo) (*1).

Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

| 4. | Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence
  Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence so:






  — | udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1), |
| --- | --- | --- |

4.

Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence

Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence so:

—

udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1),

| — | udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1). |
| --- | --- |

—

udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja (*1).

Kazalniki, navedeni v tej točki, se ne uporabljajo za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

Kadar se podatki zbirajo iz registrov ali enakovrednih virov, lahko države članice uporabijo nacionalne opredelitve.

Skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence se sporočijo do 31. januarja 2026 v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in se navedejo v končnem poročilu o smotrnosti iz člena 43 navedene uredbe.

Minimalna zahteva je, da skupni kazalniki dolgoročnejših rezultatov za udeležence temeljijo na reprezentativnem vzorcu udeležencev pri specifičnih ciljih iz točk (a) do (k) člena 4(1). Notranja veljavnost vzorca se zagotovi tako, da se podatki lahko posplošijo na ravni specifičnega cilja.

---

(1)  V skladu z nacionalnim pravom.

(*1)  Sporočeni podatki so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679.

(2)  Ta kazalnik se izračuna samodejno na podlagi skupnih kazalnikov učinka, ki se nanašajo na zaposlitveni status, razen za podporo ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1); v tem primeru je treba navesti skupno število udeležencev.

(*2)  Sporočeni podatki vključujejo posebno kategorijo podatkov iz člena 9 Uredbe (EU) 2016/679.

(3)  Ta kazalnik se ne uporablja za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

---

PRILOGA II

SKUPNI KAZALNIKI ZA UKREPE IZ ESS+, USMERJENE V SOCIALNO VKLJUČEVANJE NAJBOLJ OGROŽENIH OSEB V OKVIRU SPECIFIČNEGA CILJA IZ TOČKE (L) ČLENA 4(1), V SKLADU S PRVIM PODODSTAVKOM ČLENA 7(5)

Vsi osebni podatki se razčlenijo po spolu (ženski, moški, „nebinarne osebe“
   (1)).

| 1. | Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam






  1.1 | Skupni kazalniki učinka za udeležence so:






  — | skupno število udeležencev |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Skupni kazalniki učinka glede operacij, namenjenih osebam

1.1

Skupni kazalniki učinka za udeležence so:

—

skupno število udeležencev

| — | število otrok, mlajših od 18 let (*1); |
| --- | --- |

—

število otrok, mlajših od 18 let (*1);

| — | število mladih, starih med 18 in 29 let (*1); |
| --- | --- |

—

število mladih, starih med 18 in 29 let (*1);

| — | število udeležencev, starih 65 let in več (*1). |
| --- | --- |

—

število udeležencev, starih 65 let in več (*1).

Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.1, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

| 1.2 | Ostali skupni kazalniki učinka so:






  — | invalidi (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2

Ostali skupni kazalniki učinka so:

—

invalidi (*2),

| — | državljani tretjih držav (*1), |
| --- | --- |

—

državljani tretjih držav (*1),

| — | število udeležencev tujega rodu (*1), pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*2), |
| --- | --- |

—

število udeležencev tujega rodu (*1), pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*2),

| — | število brezdomcev ali prizadetih zaradi izključenosti na področju nastanitve (*1). |
| --- | --- |

—

število brezdomcev ali prizadetih zaradi izključenosti na področju nastanitve (*1).

Zbiranje podatkov je potrebno le, kadar je to primerno in ustrezno.

Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 1.2, se lahko določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

---

(1)  V skladu z nacionalnim pravom.

(*1)  Sporočeni podatki so osebni podatki v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2016/679.

(*2)  Sporočeni podatki vključujejo posebno kategorijo podatkov iz člena 9 Uredbe (EU) 2016/679.

---

PRILOGA III

SKUPNI KAZALNIKI ZA PODPORO IZ ESS+ ZA OBRAVNAVANJE MATERIALNE PRIKRAJŠANOSTI

| 1. | Kazalniki učinka






  1.1 | Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga:






  1.1.1 | skupna vrednost pomoči v hrani (1);






  1.1.1.1 | skupna denarna vrednost hrane za brezdomce; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Kazalniki učinka

1.1

Skupna denarna vrednost razdeljene hrane in blaga:

1.1.1

skupna vrednost pomoči v hrani (1);

1.1.1.1

skupna denarna vrednost hrane za brezdomce;

| 1.1.1.2 | skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- |

1.1.1.2

skupna denarna vrednost hrane za ostale ciljne skupine;

| 1.1.2 | skupna vrednost razdeljenega blaga (2);






  1.1.2.1 | skupna denarna vrednost blaga za otroke; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

skupna vrednost razdeljenega blaga (2);

1.1.2.1

skupna denarna vrednost blaga za otroke;

| 1.1.2.2 | skupna denarna vrednost blaga za brezdomce; |
| --- | --- |

1.1.2.2

skupna denarna vrednost blaga za brezdomce;

| 1.1.2.3 | skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine; |
| --- | --- |

1.1.2.3

skupna denarna vrednost blaga za ostale ciljne skupine;

| 1.2 | skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah) (3)







  1.2.1 | delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %); |
| --- | --- | --- |

1.2

skupna količina razdeljene pomoči v hrani (v tonah) (3)

1.2.1

delež hrane, za katero so bili iz programa plačani le prevoz, razdeljevanje in skladiščenje (v %);

| 1.2.2 | delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %). |
| --- | --- |

1.2.2

delež hrane, ki se sofinancira iz ESS+, glede na skupno količino hrane, razdeljene upravičencem (v %).

Vrednosti za kazalnike, navedene v točkah 1.2.1 in 1.2.2, se določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

| 2. | Skupni kazalniki rezultatov






  2.1 | Število končnih prejemnikov pomoči v hrani






  — | število otrok, mlajših od 18 let, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Skupni kazalniki rezultatov

2.1

Število končnih prejemnikov pomoči v hrani

—

število otrok, mlajših od 18 let,

| — | število mladih, starih med 18 in 29 let, |
| --- | --- |

—

število mladih, starih med 18 in 29 let,

| — | število žensk, |
| --- | --- |

—

število žensk,

| — | število končnih prejemnikov, starih 65 let in več, |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starih 65 let in več,

| — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1), |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1),

| — | število državljanov tretjih držav (*1), |
| --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav (*1),

| — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1), |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1),

| — | število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1). |
| --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1).

| 2.2 | Število končnih prejemnikov materialne pomoči






  — | število otrok, mlajših od 18 let, |
| --- | --- | --- |

2.2

Število končnih prejemnikov materialne pomoči

—

število otrok, mlajših od 18 let,

| — | število mladih, starih med 18 in 29 let, |
| --- | --- |

—

število mladih, starih med 18 in 29 let,

| — | število žensk, |
| --- | --- |

—

število žensk,

| — | število končnih prejemnikov, starih 65 let in več, |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, starih 65 let in več,

| — | število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1), |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1),

| — | število državljanov tretjih držav (*1), |
| --- | --- |

—

število državljanov tretjih držav (*1),

| — | število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1), |
| --- | --- |

—

število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1),

| — | število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1). |
| --- | --- |

—

število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1).

| 2.3 | Število končnih prejemnikov, ki so upravičeni do kuponov ali kartic






  — | Število otrok, mlajših od 18 let, |
| --- | --- | --- |

2.3

Število končnih prejemnikov, ki so upravičeni do kuponov ali kartic

—

Število otrok, mlajših od 18 let,

| — | Število mladih, starih med 18 in 29 let, |
| --- | --- |

—

Število mladih, starih med 18 in 29 let,

| — | Število končnih prejemnikov, starih 65 let ali več, |
| --- | --- |

—

Število končnih prejemnikov, starih 65 let ali več,

| — | Število žensk, |
| --- | --- |

—

Število žensk,

| — | Število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1), |
| --- | --- |

—

Število končnih prejemnikov, ki so invalidi (*1),

| — | Število državljanov tretjih držav (*1), |
| --- | --- |

—

Število državljanov tretjih držav (*1),

| — | Število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1), |
| --- | --- |

—

Število končnih prejemnikov tujega porekla in pripadnikov manjšin (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi) (*1),

| — | Število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1). |
| --- | --- |

—

Število brezdomnih končnih prejemnikov ali končnih prejemnikov, prizadetih zaradi izključenosti s stanovanjskega trga (*1).

Vrednosti za kazalnike, navedene v točki 2, se določijo na podlagi informirane ocene, ki jo zagotovijo upravičenci.

---

(1)  Ti kazalniki se ne uporabljajo za pomoč v hrani, ki se zagotavlja posredno prek kuponov ali kartic.

(2)  Ti kazalniki se ne uporabljajo za blago, ki se zagotavlja posredno prek kuponov ali kartic.

(3)  Ti kazalniki se ne uporabljajo za pomoč v hrani, ki se zagotavlja posredno prek kuponov ali kartic.

(*1)  Lahko se uporabijo nacionalne opredelitve.

---

PRILOGA IV

KAZALNIKI ZA SKLOP EaSI

Kazalniki za sklop EaSI

| — | število analitičnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

število analitičnih dejavnosti,

| — | število dejavnosti izmenjave informacij in vzajemnega učenja, |
| --- | --- |

—

število dejavnosti izmenjave informacij in vzajemnega učenja,

| — | število socialnih eksperimentiranj, |
| --- | --- |

—

število socialnih eksperimentiranj,

| — | število dejavnosti krepitve zmogljivosti in mreženja, |
| --- | --- |

—

število dejavnosti krepitve zmogljivosti in mreženja,

| — | število posredovanj zaposlitev v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti. |
| --- | --- |

—

število posredovanj zaposlitev v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti.

Podatki za kazalnik „število posredovanj zaposlitev v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti“ se zbirajo samo vsaki dve leti.

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 231/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 231/60

---

UREDBA (EU) 2021/1058 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti drugega odstavka člena 177 ter členov 178 in 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti tudi tistih, ki so posledica upadanja števila prebivalstva, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto poseljenosti, otoki ter čezmejne in gorske regije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti tudi tistih, ki so posledica upadanja števila prebivalstva, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto poseljenosti, otoki ter čezmejne in gorske regije.

| (2) | Kohezijski sklad je bil ustanovljen, da bi prispeval k splošnemu cilju krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, in sicer z zagotavljanjem finančnih prispevkov na področju okolja in vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture (TEN-T), kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(2)

Kohezijski sklad je bil ustanovljen, da bi prispeval k splošnemu cilju krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, in sicer z zagotavljanjem finančnih prispevkov na področju okolja in vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture (TEN-T), kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (3) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa skupna pravila, ki se uporabljajo za ESRR, Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod, Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za notranjo varnost (SNV) in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV), ki delujejo na podlagi skupnega okvira. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa skupna pravila, ki se uporabljajo za ESRR, Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod, Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za notranjo varnost (SNV) in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV), ki delujejo na podlagi skupnega okvira.

| (4) | Za poenostavitev pravil, ki so se uporabljala za ESRR in Kohezijski sklad med programskim obdobjem 2014–2020, bi bilo treba v eni uredbi določiti pravila, ki se uporabljajo za oba sklada. |
| --- | --- |

(4)

Za poenostavitev pravil, ki so se uporabljala za ESRR in Kohezijski sklad med programskim obdobjem 2014–2020, bi bilo treba v eni uredbi določiti pravila, ki se uporabljajo za oba sklada.

| (5) | Pri izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada bi bilo treba spoštovati horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot so določena v členu 5 PEU, ter upoštevati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, kot tudi načela evropskega stebra socialnih pravic, ki so jih leta 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, ter zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in v skladu s pravom Unije, s katerim se harmonizirajo zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. V tem okviru bi bilo treba ESRR in Kohezijski sklad v sinergiji z ESS+ izvajati na način, ki spodbuja prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, prizadevati pa bi si bilo treba za uresničitev njunih ciljev, da bi prispevala k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, izkoreninjenju revščine in spodbujanju socialne vključenosti. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti, spodbujanje enakosti moških in žensk in vključevanje vidika spola ter se bojevati proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Noben izmed skladov ne bi smel podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali izključevanja, pri financiranju infrastrukture pa bi oba morala zagotavljati dostopnost za invalide. |
| --- | --- |

(5)

Pri izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada bi bilo treba spoštovati horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot so določena v členu 5 PEU, ter upoštevati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, kot tudi načela evropskega stebra socialnih pravic, ki so jih leta 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, ter zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in v skladu s pravom Unije, s katerim se harmonizirajo zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. V tem okviru bi bilo treba ESRR in Kohezijski sklad v sinergiji z ESS+ izvajati na način, ki spodbuja prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, prizadevati pa bi si bilo treba za uresničitev njunih ciljev, da bi prispevala k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, izkoreninjenju revščine in spodbujanju socialne vključenosti. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti, spodbujanje enakosti moških in žensk in vključevanje vidika spola ter se bojevati proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Noben izmed skladov ne bi smel podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali izključevanja, pri financiranju infrastrukture pa bi oba morala zagotavljati dostopnost za invalide.

| (6) | Cilje ESRR in Kohezijskega sklada bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členu 11 in členu 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. zasedanju Konference pogodbenic, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, in za doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji ZN za trajnostni razvoj), bosta sklada prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi 30 % proračunskih izdatkov Unije podpiralo podnebne cilje. V ta namen bodo operacije v okviru ESRR predvidoma prispevale 30 % skupnih finančnih sredstev ESRR za podnebne cilje. Operacije v okviru Kohezijskega sklada bodo predvidoma prispevale 37 % skupnih finančnih sredstev Kohezijskega sklada za podnebne cilje. Poleg tega bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k ambiciji, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti.
  Sklada bi morala podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in prednostne naloge Unije ter ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zagotavljajo pa prehod na nizkoogljično gospodarstvo na poti k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050. ESRR in Kohezijski sklad bi morala upoštevati vsebino celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, sprejetih v okviru upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov, kot so bili vzpostavljeni z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(6)

Cilje ESRR in Kohezijskega sklada bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členu 11 in členu 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. zasedanju Konference pogodbenic, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, in za doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji ZN za trajnostni razvoj), bosta sklada prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi 30 % proračunskih izdatkov Unije podpiralo podnebne cilje. V ta namen bodo operacije v okviru ESRR predvidoma prispevale 30 % skupnih finančnih sredstev ESRR za podnebne cilje. Operacije v okviru Kohezijskega sklada bodo predvidoma prispevale 37 % skupnih finančnih sredstev Kohezijskega sklada za podnebne cilje. Poleg tega bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k ambiciji, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, v letih 2026 in 2027 pa 10 %, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti.

Sklada bi morala podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in prednostne naloge Unije ter ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zagotavljajo pa prehod na nizkoogljično gospodarstvo na poti k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050. ESRR in Kohezijski sklad bi morala upoštevati vsebino celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, sprejetih v okviru upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov, kot so bili vzpostavljeni z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (7) | Za zaščito celovitosti notranjega trga, bodo operacije ESRR in Kohezijskega sklada v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kot so določena v členih 107 in 108 PDEU. |
| --- | --- |

(7)

Za zaščito celovitosti notranjega trga, bodo operacije ESRR in Kohezijskega sklada v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kot so določena v členih 107 in 108 PDEU.

| (8) | Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja vključenost regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, civilne družbe, ekonomskih in socialnih partnerjev ter po potrebi raziskovalnih organizacij in univerz. Z izvajanjem obeh skladov bi bilo treba zagotoviti usklajevanje in dopolnjevanje z ESS+, Skladom za pravični prehod, ESPRA in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP). |
| --- | --- |

(8)

Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja vključenost regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, civilne družbe, ekonomskih in socialnih partnerjev ter po potrebi raziskovalnih organizacij in univerz. Z izvajanjem obeh skladov bi bilo treba zagotoviti usklajevanje in dopolnjevanje z ESS+, Skladom za pravični prehod, ESPRA in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP).

| (9) | Treba je uvesti določbe o podpori ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). |
| --- | --- |

(9)

Treba je uvesti določbe o podpori ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).

| (10) | Za opredelitev vrst dejavnosti, ki jih lahko podpirata ESRR in Kohezijski sklad, bi bilo treba določiti specifične cilje politike za zagotavljanje podpore iz obeh skladov, da se zagotovi, da prispevata k enemu ali več skupnim ciljem politike iz člena 5(1) Uredbe 2021/1060. |
| --- | --- |

(10)

Za opredelitev vrst dejavnosti, ki jih lahko podpirata ESRR in Kohezijski sklad, bi bilo treba določiti specifične cilje politike za zagotavljanje podpore iz obeh skladov, da se zagotovi, da prispevata k enemu ali več skupnim ciljem politike iz člena 5(1) Uredbe 2021/1060.

| (11) | Ker so mala in srednje velika podjetja (MSP) hrbtenica evropskega gospodarstva, bi moral ESRR še naprej podpirati razvoj MSP s krepitvijo njihove trajnostne rasti in konkurenčnosti. Poleg tega bi moral ESRR ob upoštevanju morebitnih težkih posledic pandemije COVID-19 ali kakršnih koli drugih morebitnih kriznih razmer, ki bi v prihodnosti lahko vplivale na podjetja in zaposlovanje, podpreti okrevanje po kriznih razmerah s podpiranjem ustvarjanja delovnih mest v MSP, tudi s produktivnimi naložbami. |
| --- | --- |

(11)

Ker so mala in srednje velika podjetja (MSP) hrbtenica evropskega gospodarstva, bi moral ESRR še naprej podpirati razvoj MSP s krepitvijo njihove trajnostne rasti in konkurenčnosti. Poleg tega bi moral ESRR ob upoštevanju morebitnih težkih posledic pandemije COVID-19 ali kakršnih koli drugih morebitnih kriznih razmer, ki bi v prihodnosti lahko vplivale na podjetja in zaposlovanje, podpreti okrevanje po kriznih razmerah s podpiranjem ustvarjanja delovnih mest v MSP, tudi s produktivnimi naložbami.

| (12) | V okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika bi morale naložbe v okviru ESRR prispevati k razvoju celovitega visokohitrostnega omrežja za digitalne infrastrukture ter k spodbujanju čiste in trajnostne multimodalne mobilnosti, s poudarkom na javnem prevozu, skupni mobilnosti, hoji in kolesarjenju. |
| --- | --- |

(12)

V okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika bi morale naložbe v okviru ESRR prispevati k razvoju celovitega visokohitrostnega omrežja za digitalne infrastrukture ter k spodbujanju čiste in trajnostne multimodalne mobilnosti, s poudarkom na javnem prevozu, skupni mobilnosti, hoji in kolesarjenju.

| (13) | Da ne bi spustili iz rok priložnosti, ki jih prinaša digitalna doba, bi moral ESRR prispevati k razvoju vključujoče digitalne družbe, v kateri bi državljani, raziskovalne organizacije, podjetja in javne uprave v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija. Da bi bila e-uprava na nacionalni, regionalni in lokalni ravni učinkovita, je treba razviti orodja ter ponovno razmisliti o organizaciji in postopkih za učinkovitejše, lažje, hitrejše in cenejše zagotavljanje javnih storitev. Zlasti bi bilo treba digitalne in telekomunikacijske tehnologije uporabljati za krepitev tradicionalnih omrežij in storitev v korist lokalnih skupnosti z razvojem projektov, kot sta pametna mesta in pametne vasi. |
| --- | --- |

(13)

Da ne bi spustili iz rok priložnosti, ki jih prinaša digitalna doba, bi moral ESRR prispevati k razvoju vključujoče digitalne družbe, v kateri bi državljani, raziskovalne organizacije, podjetja in javne uprave v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija. Da bi bila e-uprava na nacionalni, regionalni in lokalni ravni učinkovita, je treba razviti orodja ter ponovno razmisliti o organizaciji in postopkih za učinkovitejše, lažje, hitrejše in cenejše zagotavljanje javnih storitev. Zlasti bi bilo treba digitalne in telekomunikacijske tehnologije uporabljati za krepitev tradicionalnih omrežij in storitev v korist lokalnih skupnosti z razvojem projektov, kot sta pametna mesta in pametne vasi.

| (14) | Podpora iz ESRR v okviru cilja politike 1 bi morala temeljiti na izgradnji zmogljivosti za strategije pametne specializacije, ki določajo prednostne naloge na nacionalni ali regionalni ravni, ali obeh, za povečanje njihove konkurenčne prednosti z razvojem in usklajevanjem prednosti raziskav in inovacij s poslovnimi potrebami in potrebnimi znanji in spretnostmi prek procesa podjetniškega odkrivanja. Ta proces bi moral podjetniškim akterjem, vključno z industrijo, izobraževalnimi in raziskovalnimi organizacijami, javnimi upravami in civilno družbo, omogočiti, da na podlagi razpoznavnih struktur in baze znanja v regiji opredelijo, katera področja so najbolj obetavna za trajnostni gospodarski razvoj. Ker je proces upravljanja pametne specializacije bistven za kakovost strategije, bi moral ESRR zagotavljati podporo razvoju in povečanju zmogljivosti, potrebnih za učinkovit proces podjetniškega odkrivanja ter pripravo ali posodabljanje strategij pametne specializacije. |
| --- | --- |

(14)

Podpora iz ESRR v okviru cilja politike 1 bi morala temeljiti na izgradnji zmogljivosti za strategije pametne specializacije, ki določajo prednostne naloge na nacionalni ali regionalni ravni, ali obeh, za povečanje njihove konkurenčne prednosti z razvojem in usklajevanjem prednosti raziskav in inovacij s poslovnimi potrebami in potrebnimi znanji in spretnostmi prek procesa podjetniškega odkrivanja. Ta proces bi moral podjetniškim akterjem, vključno z industrijo, izobraževalnimi in raziskovalnimi organizacijami, javnimi upravami in civilno družbo, omogočiti, da na podlagi razpoznavnih struktur in baze znanja v regiji opredelijo, katera področja so najbolj obetavna za trajnostni gospodarski razvoj. Ker je proces upravljanja pametne specializacije bistven za kakovost strategije, bi moral ESRR zagotavljati podporo razvoju in povečanju zmogljivosti, potrebnih za učinkovit proces podjetniškega odkrivanja ter pripravo ali posodabljanje strategij pametne specializacije.

| (15) | Za spodbujanje doseganja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050 in ob ustreznem upoštevanju družbenih in gospodarskih posledic, ki jih to prinaša, bi morala ESRR in Kohezijski sklad prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in boju proti energetski revščini. V tej zvezi bi bile še posebej pomembne naložbe v energetsko učinkovitost, vključno s sistemi varčevanja z energijo, v trajnostno energijo iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v pametne energetske sisteme, kot tudi naložbe, namenjene preprečevanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, vključno z ohranjanjem, vrednotenjem in poudarjanjem zavarovanih naravnih območij, ter drugimi ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot sta ohranjanje in obnavljanje naravnih območij z visokim potencialom za absorpcijo in skladiščenje ogljika, vključno s ponovno vzpostavitvijo močvirnatih območij, zajemanjem deponijskega plina ali zmanjševanjem emisij v industrijskih procesih ali proizvodih. Poleg tega bi bilo treba podpreti naložbe, katerih cilj je zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja, kot so onesnaževanje zraka, vode in tal, ter zmanjšanje hrupa in svetlobnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

(15)

Za spodbujanje doseganja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050 in ob ustreznem upoštevanju družbenih in gospodarskih posledic, ki jih to prinaša, bi morala ESRR in Kohezijski sklad prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in boju proti energetski revščini. V tej zvezi bi bile še posebej pomembne naložbe v energetsko učinkovitost, vključno s sistemi varčevanja z energijo, v trajnostno energijo iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi merili iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8), v pametne energetske sisteme, kot tudi naložbe, namenjene preprečevanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, vključno z ohranjanjem, vrednotenjem in poudarjanjem zavarovanih naravnih območij, ter drugimi ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot sta ohranjanje in obnavljanje naravnih območij z visokim potencialom za absorpcijo in skladiščenje ogljika, vključno s ponovno vzpostavitvijo močvirnatih območij, zajemanjem deponijskega plina ali zmanjševanjem emisij v industrijskih procesih ali proizvodih. Poleg tega bi bilo treba podpreti naložbe, katerih cilj je zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja, kot so onesnaževanje zraka, vode in tal, ter zmanjšanje hrupa in svetlobnega onesnaževanja.

| (16) | Pri pripravi programov, ki jih sofinancirata ESRR in Kohezijski sklad, je treba upoštevati celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ki opisujejo politike in ukrepe ter obravnavajo energetsko revščino in emisije toplogrednih plinov. Za prispevanje k doseganju nacionalnih ciljev za zmanjšanje energetske revščine, določenih v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, bi moral ESRR podpirati zlasti izboljšave energetske učinkovitosti stanovanjskih objektov in stavb, v skladu s spremenjeno Direktivo (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da se prispeva k doseganju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050 ter tako zmanjša poraba energije in ustvarijo prihranki za gospodinjstva, ki jih je prizadela energetska revščina. |
| --- | --- |

(16)

Pri pripravi programov, ki jih sofinancirata ESRR in Kohezijski sklad, je treba upoštevati celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, ki opisujejo politike in ukrepe ter obravnavajo energetsko revščino in emisije toplogrednih plinov. Za prispevanje k doseganju nacionalnih ciljev za zmanjšanje energetske revščine, določenih v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, bi moral ESRR podpirati zlasti izboljšave energetske učinkovitosti stanovanjskih objektov in stavb, v skladu s spremenjeno Direktivo (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da se prispeva k doseganju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050 ter tako zmanjša poraba energije in ustvarijo prihranki za gospodinjstva, ki jih je prizadela energetska revščina.

| (17) | Za izboljšanje prometne povezljivosti bi morala ESRR in Kohezijski sklad spodbujati razvoj vseevropskega prometnega omrežja, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, in sicer z naložbami v infrastrukturo za železniški promet, promet po celinskih plovnih poteh, cestni promet, pomorski promet in multimodalni prevoz, vključno z ukrepi za zmanjšanje hrupa. ESRR in Kohezijski sklad bi morala podpirati tudi nacionalno, regionalno in lokalno, čezmejno in mestno mobilnost. Pri tem bi morala oba sklada nameniti pozornost izboljšanju varnosti, predvsem obstoječih mostov in predorov. |
| --- | --- |

(17)

Za izboljšanje prometne povezljivosti bi morala ESRR in Kohezijski sklad spodbujati razvoj vseevropskega prometnega omrežja, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, in sicer z naložbami v infrastrukturo za železniški promet, promet po celinskih plovnih poteh, cestni promet, pomorski promet in multimodalni prevoz, vključno z ukrepi za zmanjšanje hrupa. ESRR in Kohezijski sklad bi morala podpirati tudi nacionalno, regionalno in lokalno, čezmejno in mestno mobilnost. Pri tem bi morala oba sklada nameniti pozornost izboljšanju varnosti, predvsem obstoječih mostov in predorov.

| (18) | V vedno bolj povezanem svetu ter ob upoštevanju demografske in migracijske dinamike je jasno, da je za migracijsko politiko Unije potreben skupen pristop, ki temelji na sinergijah in dopolnjevanju različnih instrumentov financiranja. Zato bi bilo treba pri pripravi in izvajanju programov ESRR pozornost nameniti demografskim izzivom. Da se zagotovi skladna, močna in dosledna podpora prizadevanjem za solidarnost in delitev odgovornosti med državami članicami pri upravljanju migracij, bi moral ESRR na najbolj ustrezni teritorialni ravni zagotavljati podporo za lajšanje dolgoročnega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, v korist socialnega in gospodarskega razvoja, in sicer s sprejetjem pristopa, usmerjenega v zaščito njihovega dostojanstva in pravic. |
| --- | --- |

(18)

V vedno bolj povezanem svetu ter ob upoštevanju demografske in migracijske dinamike je jasno, da je za migracijsko politiko Unije potreben skupen pristop, ki temelji na sinergijah in dopolnjevanju različnih instrumentov financiranja. Zato bi bilo treba pri pripravi in izvajanju programov ESRR pozornost nameniti demografskim izzivom. Da se zagotovi skladna, močna in dosledna podpora prizadevanjem za solidarnost in delitev odgovornosti med državami članicami pri upravljanju migracij, bi moral ESRR na najbolj ustrezni teritorialni ravni zagotavljati podporo za lajšanje dolgoročnega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, v korist socialnega in gospodarskega razvoja, in sicer s sprejetjem pristopa, usmerjenega v zaščito njihovega dostojanstva in pravic.

| (19) | Za spodbujanje socialnih inovacij in vključujočega dostopa do visokokakovostnih delovnih mest bi moral ESRR podpirati subjekte socialnega gospodarstva, kot so zadruge, družbe za vzajemno zavarovanje, neprofitna združenja in socialna podjetja. |
| --- | --- |

(19)

Za spodbujanje socialnih inovacij in vključujočega dostopa do visokokakovostnih delovnih mest bi moral ESRR podpirati subjekte socialnega gospodarstva, kot so zadruge, družbe za vzajemno zavarovanje, neprofitna združenja in socialna podjetja.

| (20) | Za spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, predvsem med marginaliziranimi skupnostmi, je treba izboljšati dostop, tudi prek infrastrukture, do socialnih, izobraževalnih, kulturnih in rekreacijskih storitev, vključno s športom, ob upoštevanju posebnih potreb invalidov, otrok in starejših. |
| --- | --- |

(20)

Za spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, predvsem med marginaliziranimi skupnostmi, je treba izboljšati dostop, tudi prek infrastrukture, do socialnih, izobraževalnih, kulturnih in rekreacijskih storitev, vključno s športom, ob upoštevanju posebnih potreb invalidov, otrok in starejših.

| (21) | ESRR in Kohezijski sklad bi morala spodbujati socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti nacionalnemu strateškemu okviru politike za vključevanje Romov, kot je določen v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2021/1060 in ki določa ukrepe vključevanja, gospodinjstvom z nizkimi dohodki, vključno z gospodinjstvi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, ter prikrajšanim skupinam, vključno z osebami s posebnimi potrebami. Zlasti bi morala imeti ESRR in Kohezijski sklad v skladu z načelom 19 evropskega stebra socialnih pravic možnost podpirati zagotavljanje socialnih stanovanj. ESRR in Kohezijski sklad bi morala ob upoštevanju izzivov, s katerimi se pri dostopu do osnovnih storitev soočajo marginalizirane romske skupnosti, prispevati k izboljšanju njihovih življenjskih razmer in razvojnih možnosti. |
| --- | --- |

(21)

ESRR in Kohezijski sklad bi morala spodbujati socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti nacionalnemu strateškemu okviru politike za vključevanje Romov, kot je določen v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2021/1060 in ki določa ukrepe vključevanja, gospodinjstvom z nizkimi dohodki, vključno z gospodinjstvi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, ter prikrajšanim skupinam, vključno z osebami s posebnimi potrebami. Zlasti bi morala imeti ESRR in Kohezijski sklad v skladu z načelom 19 evropskega stebra socialnih pravic možnost podpirati zagotavljanje socialnih stanovanj. ESRR in Kohezijski sklad bi morala ob upoštevanju izzivov, s katerimi se pri dostopu do osnovnih storitev soočajo marginalizirane romske skupnosti, prispevati k izboljšanju njihovih življenjskih razmer in razvojnih možnosti.

| (22) | Da bi okrepili pripravljenost za izobraževanje in usposabljanje na daljavo ter prek spleta na socialno vključujoč način, bi moral ESRR v okviru svoje naloge izboljšanja enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti prispevati h krepitvi odpornosti za učenje na daljavo in prek spleta. Prizadevanja za zagotovitev kontinuitete izobraževanja in usposabljanja med pandemijo COVID-19 so razkrila precejšnje pomanjkljivosti pri dostopu učencev iz prikrajšanih okolij in oddaljenih regij do potrebne opreme informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in povezljivosti. V zvezi s tem bi moral ESRR podpirati dajanje na voljo potrebne opreme IKT in povezljivosti, s čimer bi se krepila odpornost sistemov izobraževanja in usposabljanja na daljavo in učenja prek spleta. |
| --- | --- |

(22)

Da bi okrepili pripravljenost za izobraževanje in usposabljanje na daljavo ter prek spleta na socialno vključujoč način, bi moral ESRR v okviru svoje naloge izboljšanja enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti prispevati h krepitvi odpornosti za učenje na daljavo in prek spleta. Prizadevanja za zagotovitev kontinuitete izobraževanja in usposabljanja med pandemijo COVID-19 so razkrila precejšnje pomanjkljivosti pri dostopu učencev iz prikrajšanih okolij in oddaljenih regij do potrebne opreme informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in povezljivosti. V zvezi s tem bi moral ESRR podpirati dajanje na voljo potrebne opreme IKT in povezljivosti, s čimer bi se krepila odpornost sistemov izobraževanja in usposabljanja na daljavo in učenja prek spleta.

| (23) | Za okrepitev zmogljivosti sistemov javnega zdravstva za preprečevanje izrednih zdravstvenih razmer, hitro odzivanje nanje in okrevanje po njih, bi moral ESRR prispevati tudi k odpornosti zdravstvenih sistemov. Ker je pandemija COVID-19, ki je povsem brez primere, pokazala, kako pomembna je takojšnja razpoložljivost zalog ključne opreme za zagotavljanje učinkovitega odziva na izredne razmere, bi bilo treba področje uporabe podpore iz ESRR razširiti, da bi omogočalo nakup opreme, ki je potrebna za krepitev odpornosti na nesreče in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujati prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. Pri nakupu opreme za okrepitev odpornosti zdravstvenih sistemov bi morala biti ta skladna z nacionalno zdravstveno strategijo in je ne bi smela presegati, hkrati pa bi morala zagotoviti dopolnjevanje s Programom EU za zdravje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter zmogljivostmi rescEU v okviru Mehanizma Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljenega s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(23)

Za okrepitev zmogljivosti sistemov javnega zdravstva za preprečevanje izrednih zdravstvenih razmer, hitro odzivanje nanje in okrevanje po njih, bi moral ESRR prispevati tudi k odpornosti zdravstvenih sistemov. Ker je pandemija COVID-19, ki je povsem brez primere, pokazala, kako pomembna je takojšnja razpoložljivost zalog ključne opreme za zagotavljanje učinkovitega odziva na izredne razmere, bi bilo treba področje uporabe podpore iz ESRR razširiti, da bi omogočalo nakup opreme, ki je potrebna za krepitev odpornosti na nesreče in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujati prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. Pri nakupu opreme za okrepitev odpornosti zdravstvenih sistemov bi morala biti ta skladna z nacionalno zdravstveno strategijo in je ne bi smela presegati, hkrati pa bi morala zagotoviti dopolnjevanje s Programom EU za zdravje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter zmogljivostmi rescEU v okviru Mehanizma Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljenega s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (24) | ESRR bi moral podpirati in spodbujati prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, in sicer prek podpornih ustanov, ki bi preprečevale segregacijo od skupnosti, olajševale vključevanje ljudi v družbo in si prizadevale za zagotovitev pogojev za samostojno življenje. |
| --- | --- |

(24)

ESRR bi moral podpirati in spodbujati prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, in sicer prek podpornih ustanov, ki bi preprečevale segregacijo od skupnosti, olajševale vključevanje ljudi v družbo in si prizadevale za zagotovitev pogojev za samostojno življenje.

| (25) | Namenski specifični cilj bi bilo treba predvideti za podpiranje regionalnega gospodarstva, ki je močno odvisno od sektorjev turizma in kulture. To bi omogočilo izkoriščanje celotnega potenciala kulture in trajnostnega turizma za gospodarsko okrevanje, socialno vključevanje in socialne inovacije brez poseganja v možnosti zagotavljanja podpore iz ESRR za navedene sektorje v okviru drugih specifičnih ciljev. |
| --- | --- |

(25)

Namenski specifični cilj bi bilo treba predvideti za podpiranje regionalnega gospodarstva, ki je močno odvisno od sektorjev turizma in kulture. To bi omogočilo izkoriščanje celotnega potenciala kulture in trajnostnega turizma za gospodarsko okrevanje, socialno vključevanje in socialne inovacije brez poseganja v možnosti zagotavljanja podpore iz ESRR za navedene sektorje v okviru drugih specifičnih ciljev.

| (26) | Naložbe v podporo ustvarjalnemu in kulturnemu sektorju, kulturnim storitvam in območjem kulturne dediščine bi se lahko financirale v okviru katerega koli cilja politike, pod pogojem, da prispevajo k specifičnim ciljem in da spadajo na področje uporabe podpore iz ESRR. |
| --- | --- |

(26)

Naložbe v podporo ustvarjalnemu in kulturnemu sektorju, kulturnim storitvam in območjem kulturne dediščine bi se lahko financirale v okviru katerega koli cilja politike, pod pogojem, da prispevajo k specifičnim ciljem in da spadajo na področje uporabe podpore iz ESRR.

| (27) | Za trajnostni turizem je potrebno ravnovesje med gospodarsko, socialno, kulturno in okoljsko trajnostjo. Pristop k podpiranju trajnostnega turizma bi moral biti v skladu s sporočilom Komisije z dne 19. oktobra 2007 z naslovom „Program za trajnostni in konkurenčni evropski turizem“. Pri tem bi moral biti usmerjen v dobro počutje turistov, spoštovati naravno in kulturno okolje ter z integriranim in celostnim političnim pristopom zagotavljati socialno-ekonomski razvoj in konkurenčnost destinacij in podjetij. |
| --- | --- |

(27)

Za trajnostni turizem je potrebno ravnovesje med gospodarsko, socialno, kulturno in okoljsko trajnostjo. Pristop k podpiranju trajnostnega turizma bi moral biti v skladu s sporočilom Komisije z dne 19. oktobra 2007 z naslovom „Program za trajnostni in konkurenčni evropski turizem“. Pri tem bi moral biti usmerjen v dobro počutje turistov, spoštovati naravno in kulturno okolje ter z integriranim in celostnim političnim pristopom zagotavljati socialno-ekonomski razvoj in konkurenčnost destinacij in podjetij.

| (28) | Da bi podprli prizadevanja držav članic in regij pri soočanju z novimi izzivi in zagotovili visoko raven varnosti njihovih državljanov ter preprečevali marginalizacijo in radikalizacijo, pri tem pa se oprli na sinergije in dopolnjevanja z drugimi politikami Unije, bi morale naložbe v okviru ESRR prispevati k varnosti na področjih, kjer je treba zagotoviti varne javne prostore in kritično infrastrukturo, kot sta promet in energija, s čimer bi prispevale k vzpostavljanju bolj vključujočih in varnejših družb. |
| --- | --- |

(28)

Da bi podprli prizadevanja držav članic in regij pri soočanju z novimi izzivi in zagotovili visoko raven varnosti njihovih državljanov ter preprečevali marginalizacijo in radikalizacijo, pri tem pa se oprli na sinergije in dopolnjevanja z drugimi politikami Unije, bi morale naložbe v okviru ESRR prispevati k varnosti na področjih, kjer je treba zagotoviti varne javne prostore in kritično infrastrukturo, kot sta promet in energija, s čimer bi prispevale k vzpostavljanju bolj vključujočih in varnejših družb.

| (29) | ESRR bi moral v okviru cilja politike 5 zagotoviti celostno podporo gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju politike na podlagi medsektorskih teritorialnih strategij z uporabo orodij celostnega teritorialnega razvoja, za zagotovitev skladnega razvoja mestnih in nemestnih območij. Poleg tega bi bilo treba pri razvoju mestnih območij posebno pozornost nameniti podpori funkcionalnih mestnih območij, saj so ta zelo pomembna za spodbujanje sodelovanja med lokalnimi organi in partnerji prek upravnih meja ter krepitev povezav med mestnimi in ruralnimi območji. |
| --- | --- |

(29)

ESRR bi moral v okviru cilja politike 5 zagotoviti celostno podporo gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju politike na podlagi medsektorskih teritorialnih strategij z uporabo orodij celostnega teritorialnega razvoja, za zagotovitev skladnega razvoja mestnih in nemestnih območij. Poleg tega bi bilo treba pri razvoju mestnih območij posebno pozornost nameniti podpori funkcionalnih mestnih območij, saj so ta zelo pomembna za spodbujanje sodelovanja med lokalnimi organi in partnerji prek upravnih meja ter krepitev povezav med mestnimi in ruralnimi območji.

| (30) | ESRR bi moral celostno podpirati trajnostni turizem, predvsem s krepitvijo sodelovanja znotraj funkcionalnih območij. Da bi povečali učinek trajnostnega turizma na gospodarstvo, bi morali podjetja in javni organi s sistematičnim sodelovanjem učinkoviteje zagotavljati kakovostne storitve na območjih z velikim turističnim potencialom, pri tem pa ustrezno poskrbeti za vzpostavitev stabilnega pravnega in upravnega okolja, ki bo ugodno vplivalo na trajnostno rast na teh območjih. Pri podprtih ukrepih na področju trajnostnega turizma bi se lahko upoštevale najboljše prakse na tem področju, kot je pristop „turističnega okrožja“. |
| --- | --- |

(30)

ESRR bi moral celostno podpirati trajnostni turizem, predvsem s krepitvijo sodelovanja znotraj funkcionalnih območij. Da bi povečali učinek trajnostnega turizma na gospodarstvo, bi morali podjetja in javni organi s sistematičnim sodelovanjem učinkoviteje zagotavljati kakovostne storitve na območjih z velikim turističnim potencialom, pri tem pa ustrezno poskrbeti za vzpostavitev stabilnega pravnega in upravnega okolja, ki bo ugodno vplivalo na trajnostno rast na teh območjih. Pri podprtih ukrepih na področju trajnostnega turizma bi se lahko upoštevale najboljše prakse na tem področju, kot je pristop „turističnega okrožja“.

| (31) | Zaradi splošnega cilja Kohezijskega sklada iz PDEU je treba določiti in omejiti cilje politike, ki jih bo Kohezijski sklad podpiral. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi splošnega cilja Kohezijskega sklada iz PDEU je treba določiti in omejiti cilje politike, ki jih bo Kohezijski sklad podpiral.

| (32) | Za izboljšanje splošne upravne zmogljivosti institucij in upravljanja v državah članicah, ki izvajajo programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, je treba omogočiti podporne ukrepe za organe, pristojne za programe, ter sektorske ali teritorialne akterje, odgovorne za opravljanje dejavnosti, ki zadevajo izvajanje ESRR in Kohezijskega sklada v okviru vseh specifičnih ciljev, zastavljenih ob upoštevanju horizontalnih načel iz Uredbe (EU) 2021/1060, vključno s cilji ZN za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(32)

Za izboljšanje splošne upravne zmogljivosti institucij in upravljanja v državah članicah, ki izvajajo programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, je treba omogočiti podporne ukrepe za organe, pristojne za programe, ter sektorske ali teritorialne akterje, odgovorne za opravljanje dejavnosti, ki zadevajo izvajanje ESRR in Kohezijskega sklada v okviru vseh specifičnih ciljev, zastavljenih ob upoštevanju horizontalnih načel iz Uredbe (EU) 2021/1060, vključno s cilji ZN za trajnostni razvoj.

| (33) | Za spodbujanje in krepitev ukrepov sodelovanja v programih, ki se izvajajo v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, je treba okrepiti ukrepe sodelovanja s partnerji tudi na lokalni in regionalni ravni v posamezni državi članici ali med različnimi državami članicami v zvezi s podporo, ki se zagotavlja na podlagi vseh specifičnih ciljev. Tako okrepljeno sodelovanje dopolnjuje sodelovanje v okviru Interreg in bi predvsem moralo podpreti sodelovanje med strukturiranimi partnerstvi za izvajanje regionalnih strategij, kot so opredeljene v sporočilu Komisije z dne 18. julija 2017 z naslovom „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“. Partnerji bi zato lahko bili iz katere koli regije v Uniji, vendar bi lahko vključevali tudi čezmejne regije in regije, ki so zajete v evropskem združenju za teritorialno sodelovanje v okviru Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v makroregionalni strategiji ali strategiji za morske bazene ali kombinaciji obeh. |
| --- | --- |

(33)

Za spodbujanje in krepitev ukrepov sodelovanja v programih, ki se izvajajo v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, je treba okrepiti ukrepe sodelovanja s partnerji tudi na lokalni in regionalni ravni v posamezni državi članici ali med različnimi državami članicami v zvezi s podporo, ki se zagotavlja na podlagi vseh specifičnih ciljev. Tako okrepljeno sodelovanje dopolnjuje sodelovanje v okviru Interreg in bi predvsem moralo podpreti sodelovanje med strukturiranimi partnerstvi za izvajanje regionalnih strategij, kot so opredeljene v sporočilu Komisije z dne 18. julija 2017 z naslovom „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“. Partnerji bi zato lahko bili iz katere koli regije v Uniji, vendar bi lahko vključevali tudi čezmejne regije in regije, ki so zajete v evropskem združenju za teritorialno sodelovanje v okviru Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v makroregionalni strategiji ali strategiji za morske bazene ali kombinaciji obeh.

| (34) | ESRR bi moral pomagati pri odpravljanju največjih regionalnih neravnovesij v Uniji ter zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, vključno s tistimi, ki se soočajo z izzivi zaradi zavez k razogljičenju, in s tem krepiti odpornost regije. Podpora ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ bi se zato morala usmeriti na ključne prednostne naloge Unije v skladu s cilji politike iz Uredbe (EU) 2021/1060. Zato bi bilo treba podporo iz ESRR usmeriti na cilj politike „bolj konkurenčna in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe in regionalne povezljivosti IKT“ ter cilj „bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti“. Viri, namenjeni trajnostni mobilnosti v mestih in naložbam v širokopasovne povezave, bi se lahko delno upoštevali pri izračunu skladnosti z zahtevami glede tematske koncentracije. Države članice bi morale v svojih sporazumih o partnerstvu določiti, ali bodo izpolnjevale zahteve glede tematske koncentracije na ravni kategorije regije ali na nacionalni ravni za celotno programsko obdobje. Tematska koncentracija na nacionalni ravni bi morala biti dosežena s tremi skupinami držav članic, oblikovanimi glede na njihov bruto nacionalni dohodek, in bi morala omogočiti prožnost na ravni posameznih programov. Ker bi lahko podpora iz Kohezijskega sklada prispevala tudi k tematski koncentraciji, bi bilo treba določiti pogoje za tak prispevek. Poleg tega bi bilo treba podrobno določiti metodologijo za razvrščanje držav članic ob upoštevanju posebnega položaja najbolj oddaljenih in severnih redko poseljenih regij. |
| --- | --- |

(34)

ESRR bi moral pomagati pri odpravljanju največjih regionalnih neravnovesij v Uniji ter zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, vključno s tistimi, ki se soočajo z izzivi zaradi zavez k razogljičenju, in s tem krepiti odpornost regije. Podpora ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ bi se zato morala usmeriti na ključne prednostne naloge Unije v skladu s cilji politike iz Uredbe (EU) 2021/1060. Zato bi bilo treba podporo iz ESRR usmeriti na cilj politike „bolj konkurenčna in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe in regionalne povezljivosti IKT“ ter cilj „bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti“. Viri, namenjeni trajnostni mobilnosti v mestih in naložbam v širokopasovne povezave, bi se lahko delno upoštevali pri izračunu skladnosti z zahtevami glede tematske koncentracije. Države članice bi morale v svojih sporazumih o partnerstvu določiti, ali bodo izpolnjevale zahteve glede tematske koncentracije na ravni kategorije regije ali na nacionalni ravni za celotno programsko obdobje. Tematska koncentracija na nacionalni ravni bi morala biti dosežena s tremi skupinami držav članic, oblikovanimi glede na njihov bruto nacionalni dohodek, in bi morala omogočiti prožnost na ravni posameznih programov. Ker bi lahko podpora iz Kohezijskega sklada prispevala tudi k tematski koncentraciji, bi bilo treba določiti pogoje za tak prispevek. Poleg tega bi bilo treba podrobno določiti metodologijo za razvrščanje držav članic ob upoštevanju posebnega položaja najbolj oddaljenih in severnih redko poseljenih regij.

| (35) | Za koncentriranje podpore na ključne prednostne naloge Unije je primerno tudi, da bi se zahteve glede tematske koncentracije morale spoštovati v celotnem programskem obdobju, vključno v primeru prerazporeditve med prednostnimi nalogami v okviru programa ali med programi. |
| --- | --- |

(35)

Za koncentriranje podpore na ključne prednostne naloge Unije je primerno tudi, da bi se zahteve glede tematske koncentracije morale spoštovati v celotnem programskem obdobju, vključno v primeru prerazporeditve med prednostnimi nalogami v okviru programa ali med programi.

| (36) | Da bi ESRR lahko zagotovil podporo v okviru Interreg v smislu naložb v infrastrukturo in povezanih naložb v zvezi s tem ter dejavnosti usposabljanja in vključevanja, je treba zagotoviti, da bi ESRR moral imeti možnost zagotoviti podporo tudi za dejavnosti v okviru specifičnih ciljev ESS+, opredeljenih v skladu z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(36)

Da bi ESRR lahko zagotovil podporo v okviru Interreg v smislu naložb v infrastrukturo in povezanih naložb v zvezi s tem ter dejavnosti usposabljanja in vključevanja, je treba zagotoviti, da bi ESRR moral imeti možnost zagotoviti podporo tudi za dejavnosti v okviru specifičnih ciljev ESS+, opredeljenih v skladu z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (37) | Da bi čim učinkoviteje usmerili porabo omejenih virov, bi morala biti podpora ESRR, dana za produktivne naložbe v okviru ustreznega specifičnega cilja, omejena na mikro, mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (14), razen za specifične naložbe iz te uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Da bi čim učinkoviteje usmerili porabo omejenih virov, bi morala biti podpora ESRR, dana za produktivne naložbe v okviru ustreznega specifičnega cilja, omejena na mikro, mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (14), razen za specifične naložbe iz te uredbe.

| (38) | V okviru podpore iz ESRR za produktivne naložbe je primerno pojasniti, da bi bilo treba produktivne naložbe razumeti kot naložbe v osnovna sredstva ali nematerialna sredstva podjetij z namenom proizvodnje blaga in storitev ter s tem prispevati k bruto investicijam in zaposlovanju. Prav tako bi bilo treba določiti, da lahko ESRR in Kohezijski sklad pod določenimi pogoji podpirata naložbe v podjetja, ki niso MSP. Poleg tega bi morala ESRR in Kohezijski sklad na podlagi izkušenj iz prejšnjih programskih obdobij podpirati tudi naložbe v podjetja, ki niso MSP, zlasti tudi v gospodarske javne službe, ko zadevajo naložbe v infrastrukturo, ki zagotavlja dostop javnosti do storitev na področju energije, okolja in biotske raznovrstnosti, prometa in digitalne povezljivosti. |
| --- | --- |

(38)

V okviru podpore iz ESRR za produktivne naložbe je primerno pojasniti, da bi bilo treba produktivne naložbe razumeti kot naložbe v osnovna sredstva ali nematerialna sredstva podjetij z namenom proizvodnje blaga in storitev ter s tem prispevati k bruto investicijam in zaposlovanju. Prav tako bi bilo treba določiti, da lahko ESRR in Kohezijski sklad pod določenimi pogoji podpirata naložbe v podjetja, ki niso MSP. Poleg tega bi morala ESRR in Kohezijski sklad na podlagi izkušenj iz prejšnjih programskih obdobij podpirati tudi naložbe v podjetja, ki niso MSP, zlasti tudi v gospodarske javne službe, ko zadevajo naložbe v infrastrukturo, ki zagotavlja dostop javnosti do storitev na področju energije, okolja in biotske raznovrstnosti, prometa in digitalne povezljivosti.

| (39) | V tej uredbi bi bilo treba določiti različne vrste dejavnosti, katerih stroške bi moralo biti mogoče podpreti z naložbami iz ESRR in Kohezijskega sklada v okviru njunih zadevnih ciljev, kot so določeni v PDEU, vključno z množičnim financiranjem. Kohezijski sklad bi moral biti zmožen podpreti naložbe v TEN-T in okolje, vključno z naložbami, ki so povezane s trajnostnim razvojem in energijo ter prinašajo okoljske koristi. V tem okviru bi Kohezijski sklad moral imeti možnost podpirati tudi kombinirano energetsko in protipotresno utrjevanje. Kar zadeva ESRR, bi bilo treba pri oblikovanju seznama dejavnosti upoštevati posebne nacionalne in regionalne razvojne potrebe ter endogeni potencial, seznam pa bi bilo treba poenostaviti. ESRR bi moral imeti možnost podpirati naložbe v infrastrukturo, vključno s poslovno infrastrukturo za MSP na področju raziskav in inovacij, stanovanja za marginalizirane skupnosti in prikrajšane skupine, gospodinjstva z nizkimi dohodki in migrante, naložbe v kulturo in dediščino, trajnostni turizem in storitve za podjetja, naložbe v zvezi z dostopom do storitev s posebnim poudarkom na zapostavljenih, marginaliziranih in segregiranih skupnostih, produktivne naložbe v MSP, opremo, programsko opremo in neopredmetena sredstva, ter ukrepe v zvezi z informiranjem, komuniciranjem, študijami, mreženjem, sodelovanjem in izmenjavo izkušenj med partnerji ter za dejavnosti, ki vključujejo grozde. V podporo izvajanju programa bi oba sklada morala biti zmožna podpirati tudi dejavnosti tehnične pomoči. Končno, da bi zagotovili podporo širšemu naboru ukrepov za programe Interreg, bi bilo treba področje uporabe razširiti tako, da bi vključevalo tudi souporabo širokega nabora zmogljivosti in človeških virov ter stroškov, povezanih z ukrepi, ki spadajo v področje uporabe ESS+. |
| --- | --- |

(39)

V tej uredbi bi bilo treba določiti različne vrste dejavnosti, katerih stroške bi moralo biti mogoče podpreti z naložbami iz ESRR in Kohezijskega sklada v okviru njunih zadevnih ciljev, kot so določeni v PDEU, vključno z množičnim financiranjem. Kohezijski sklad bi moral biti zmožen podpreti naložbe v TEN-T in okolje, vključno z naložbami, ki so povezane s trajnostnim razvojem in energijo ter prinašajo okoljske koristi. V tem okviru bi Kohezijski sklad moral imeti možnost podpirati tudi kombinirano energetsko in protipotresno utrjevanje. Kar zadeva ESRR, bi bilo treba pri oblikovanju seznama dejavnosti upoštevati posebne nacionalne in regionalne razvojne potrebe ter endogeni potencial, seznam pa bi bilo treba poenostaviti. ESRR bi moral imeti možnost podpirati naložbe v infrastrukturo, vključno s poslovno infrastrukturo za MSP na področju raziskav in inovacij, stanovanja za marginalizirane skupnosti in prikrajšane skupine, gospodinjstva z nizkimi dohodki in migrante, naložbe v kulturo in dediščino, trajnostni turizem in storitve za podjetja, naložbe v zvezi z dostopom do storitev s posebnim poudarkom na zapostavljenih, marginaliziranih in segregiranih skupnostih, produktivne naložbe v MSP, opremo, programsko opremo in neopredmetena sredstva, ter ukrepe v zvezi z informiranjem, komuniciranjem, študijami, mreženjem, sodelovanjem in izmenjavo izkušenj med partnerji ter za dejavnosti, ki vključujejo grozde. V podporo izvajanju programa bi oba sklada morala biti zmožna podpirati tudi dejavnosti tehnične pomoči. Končno, da bi zagotovili podporo širšemu naboru ukrepov za programe Interreg, bi bilo treba področje uporabe razširiti tako, da bi vključevalo tudi souporabo širokega nabora zmogljivosti in človeških virov ter stroškov, povezanih z ukrepi, ki spadajo v področje uporabe ESS+.

| (40) | Projekti vseevropskih prometnih omrežij v okviru Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) se še naprej financirajo iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: Uredba IPE za obdobje 2021-2027). |
| --- | --- |

(40)

Projekti vseevropskih prometnih omrežij v okviru Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) se še naprej financirajo iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: Uredba IPE za obdobje 2021-2027).

| (41) | Hkrati je pomembno, da se pojasnijo tiste dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe ESRR in Kohezijskega sklada, vključno z naložbami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), da se prepreči podvajanje razpoložljivih virov financiranja, ki že obstajajo kot del navedene direktive, in naložb v podjetja v težavah, kot so opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (17), razen če je to odobreno v okviru pomoči de minimis ali začasnih pravil za državno pomoč, vzpostavljenih za obravnavanje izjemnih okoliščin. ESRR in Kohezijski sklad prav tako ne bi smela podpirati nekaterih naložb v letališča, objekte za odlaganje odpadkov in obdelavo ostankov odpadkov ali fosilnih goriv. Zato bi ESRR moral imeti možnost podpirati ciljno usmerjene blažilne, varstvene in varnostne ukrepe na regionalnih letališčih, pod pogojem, da je glavni cilj naložb jasno opredeljen v smislu okoljskih, varstvenih ali varnostnih standardov Unije in je v skladu s pravili o državni pomoči.
  Pri naložbah, ki povečujejo zmogljivost objektov za obdelavo ostankov odpadkov, je treba ostanke odpadkov razumeti predvsem kot komunalne odpadke, ki se ne zbirajo ločeno, in ostanke pri obdelavi odpadkov. Z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja, kot so opredeljeni v Direktivi 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), v skladu s cilji, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, bi lahko podprli posodobitev omrežij za daljinsko ogrevanje. Da bi spodbudili uporabo energije iz obnovljivih virov, bi se lahko zagotovila podpora za kotle za daljinsko ogrevanje, ki se oskrbujejo s kombinacijo plina in energije iz obnovljivih virov. V takih primerih bi morala podpora iz skladov sorazmerno ustrezati deležu energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za takšne kotle. Poleg tega bi bilo treba izrecno določiti, da čezmorske države in ozemlja iz Priloge II k PDEU niso upravičeni do podpore iz ESRR ali Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(41)

Hkrati je pomembno, da se pojasnijo tiste dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe ESRR in Kohezijskega sklada, vključno z naložbami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), da se prepreči podvajanje razpoložljivih virov financiranja, ki že obstajajo kot del navedene direktive, in naložb v podjetja v težavah, kot so opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (17), razen če je to odobreno v okviru pomoči de minimis ali začasnih pravil za državno pomoč, vzpostavljenih za obravnavanje izjemnih okoliščin. ESRR in Kohezijski sklad prav tako ne bi smela podpirati nekaterih naložb v letališča, objekte za odlaganje odpadkov in obdelavo ostankov odpadkov ali fosilnih goriv. Zato bi ESRR moral imeti možnost podpirati ciljno usmerjene blažilne, varstvene in varnostne ukrepe na regionalnih letališčih, pod pogojem, da je glavni cilj naložb jasno opredeljen v smislu okoljskih, varstvenih ali varnostnih standardov Unije in je v skladu s pravili o državni pomoči.

Pri naložbah, ki povečujejo zmogljivost objektov za obdelavo ostankov odpadkov, je treba ostanke odpadkov razumeti predvsem kot komunalne odpadke, ki se ne zbirajo ločeno, in ostanke pri obdelavi odpadkov. Z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja, kot so opredeljeni v Direktivi 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), v skladu s cilji, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, bi lahko podprli posodobitev omrežij za daljinsko ogrevanje. Da bi spodbudili uporabo energije iz obnovljivih virov, bi se lahko zagotovila podpora za kotle za daljinsko ogrevanje, ki se oskrbujejo s kombinacijo plina in energije iz obnovljivih virov. V takih primerih bi morala podpora iz skladov sorazmerno ustrezati deležu energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za takšne kotle. Poleg tega bi bilo treba izrecno določiti, da čezmorske države in ozemlja iz Priloge II k PDEU niso upravičeni do podpore iz ESRR ali Kohezijskega sklada.

| (42) | Države članice bi morale Komisiji redno pošiljati informacije o napredku, doseženem z uporabo skupnih kazalnikov učinkov in rezultatov iz Priloge I. Skupni kazalniki učinkov in rezultatov se lahko, kjer je to relevantno, dopolnijo s kazalniki učinkov in rezultatov za posamezne programe. Informacije, ki jih predložijo države članice, bi morale biti podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti osnovni niz kazalnikov iz Priloge II. |
| --- | --- |

(42)

Države članice bi morale Komisiji redno pošiljati informacije o napredku, doseženem z uporabo skupnih kazalnikov učinkov in rezultatov iz Priloge I. Skupni kazalniki učinkov in rezultatov se lahko, kjer je to relevantno, dopolnijo s kazalniki učinkov in rezultatov za posamezne programe. Informacije, ki jih predložijo države članice, bi morale biti podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti osnovni niz kazalnikov iz Priloge II.

| (43) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) bi bilo treba ESRR in Kohezijski sklad oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov skladov. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) bi bilo treba ESRR in Kohezijski sklad oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov skladov.

| (44) | V ustreznih pravilih v okviru Pakta za stabilnost in rast, kot je pojasnjeno v kodeksu ravnanja, bi morale države članice imeti možnost ustrezno utemeljeno zahtevati dodatno prožnost za javne ali enakovredne strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb, aktiviranih v okviru ESRR in Kohezijskega sklada. Komisija bi morala tako zahtevo oceniti v skladu s Paktom za stabilnost in rast ter kodeksom ravnanja. |
| --- | --- |

(44)

V ustreznih pravilih v okviru Pakta za stabilnost in rast, kot je pojasnjeno v kodeksu ravnanja, bi morale države članice imeti možnost ustrezno utemeljeno zahtevati dodatno prožnost za javne ali enakovredne strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb, aktiviranih v okviru ESRR in Kohezijskega sklada. Komisija bi morala tako zahtevo oceniti v skladu s Paktom za stabilnost in rast ter kodeksom ravnanja.

| (45) | ESRR bi moral obravnavati težave prikrajšanih območij, zlasti podeželskih območij in območij, ki so zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, vključno z upadanjem števila prebivalcev, močno in trajno prizadeta, kar zadeva dostop do osnovnih storitev, vključno z digitalnimi storitvami, s povečanjem privlačnosti teh območij za naložbe, tudi prek poslovnih naložb in povezljivosti na velike trge. Pri tem bi morala biti pozornost ESRR usmerjena na posebne razvojne izzive, s katerimi se srečujejo nekatere otoške, obmejne ali gorske regije. ESRR bi moral posebno pozornost nameniti tudi specifičnim težavam območij na ravni NUTS 3 in ravni lokalnih upravnih enot iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (20), ki so redko poseljena, v skladu z merili iz točke 161 Smernic o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020, in sicer območij z gostoto manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer, oziroma območij, na katerih se je v obdobju 2007–2017 število prebivalcev na letni ravni v povprečju zmanjšalo za najmanj 1 %. Da bi se spoprijele s temi demografskimi izzivi, bi morale države članice razmisliti o tem, da za takšna območja pripravijo posebne prostovoljne akcijske načrte na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(45)

ESRR bi moral obravnavati težave prikrajšanih območij, zlasti podeželskih območij in območij, ki so zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, vključno z upadanjem števila prebivalcev, močno in trajno prizadeta, kar zadeva dostop do osnovnih storitev, vključno z digitalnimi storitvami, s povečanjem privlačnosti teh območij za naložbe, tudi prek poslovnih naložb in povezljivosti na velike trge. Pri tem bi morala biti pozornost ESRR usmerjena na posebne razvojne izzive, s katerimi se srečujejo nekatere otoške, obmejne ali gorske regije. ESRR bi moral posebno pozornost nameniti tudi specifičnim težavam območij na ravni NUTS 3 in ravni lokalnih upravnih enot iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (20), ki so redko poseljena, v skladu z merili iz točke 161 Smernic o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020, in sicer območij z gostoto manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer, oziroma območij, na katerih se je v obdobju 2007–2017 število prebivalcev na letni ravni v povprečju zmanjšalo za najmanj 1 %. Da bi se spoprijele s temi demografskimi izzivi, bi morale države članice razmisliti o tem, da za takšna območja pripravijo posebne prostovoljne akcijske načrte na lokalni ravni.

| (46) | Da bi čim bolj povečali prispevek k učinkovitejšemu obravnavanju gospodarskih, demografskih, okoljskih in socialnih izzivov, zlasti na območjih z neugodnimi naravnimi in demografskimi razmerami, kot je določeno v členu 174 PDEU, bi morali ukrepi na področju teritorialnega razvoja temeljiti na celostnih teritorialnih strategijah, tudi na mestnih in podeželskih območjih, ter upoštevati povezave med mesti in podeželjem. Zato bi bilo treba podporo ESRR zagotoviti v oblikah iz člena 28 Uredbe 2021/1060 in pri tem zagotoviti ustrezno udeležbo lokalnih, regionalnih in mestnih organov, ekonomskih in socialnih partnerjev ter predstavnikov civilne družbe in nevladnih organizacij. Teritorialne strategije bi morale imeti možnost, da izkoristijo pristop financiranja iz več skladov in celoviti pristop, ki vključuje ESRR, ESS+, ESPR in EKSRP. |
| --- | --- |

(46)

Da bi čim bolj povečali prispevek k učinkovitejšemu obravnavanju gospodarskih, demografskih, okoljskih in socialnih izzivov, zlasti na območjih z neugodnimi naravnimi in demografskimi razmerami, kot je določeno v členu 174 PDEU, bi morali ukrepi na področju teritorialnega razvoja temeljiti na celostnih teritorialnih strategijah, tudi na mestnih in podeželskih območjih, ter upoštevati povezave med mesti in podeželjem. Zato bi bilo treba podporo ESRR zagotoviti v oblikah iz člena 28 Uredbe 2021/1060 in pri tem zagotoviti ustrezno udeležbo lokalnih, regionalnih in mestnih organov, ekonomskih in socialnih partnerjev ter predstavnikov civilne družbe in nevladnih organizacij. Teritorialne strategije bi morale imeti možnost, da izkoristijo pristop financiranja iz več skladov in celoviti pristop, ki vključuje ESRR, ESS+, ESPR in EKSRP.

| (47) | Za izboljšanje odpornosti skupnosti na podeželskih območjih ter njihovih gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer bi bilo treba podporo iz ESRR uporabiti za razvoj projektov, kot so pametne vasi, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 3. oktobra 2018 o obravnavanju posebnih potreb podeželskih, gorskih in oddaljenih območij, zlasti z razvojem novih priložnosti, kot so decentralizirane storitve in energetske rešitve, digitalne tehnologije in inovacije. |
| --- | --- |

(47)

Za izboljšanje odpornosti skupnosti na podeželskih območjih ter njihovih gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer bi bilo treba podporo iz ESRR uporabiti za razvoj projektov, kot so pametne vasi, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 3. oktobra 2018 o obravnavanju posebnih potreb podeželskih, gorskih in oddaljenih območij, zlasti z razvojem novih priložnosti, kot so decentralizirane storitve in energetske rešitve, digitalne tehnologije in inovacije.

| (48) | V okviru trajnostnega razvoja mest se zdi nujno podpreti celostni teritorialni razvoj za učinkovitejše spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi, demografskimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo mestna območja, vključno s funkcionalnimi urbanimi območji, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju povezav med mestnimi in ruralnimi območji. Podpora, namenjena mestnim območjem, bi lahko bila v obliki ločenega programa ali ločene prednostne naloge in bi morala imeti možnost, da izkoristi pristop financiranja iz več skladov. Načela za izbiro mestnih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in okvirni zneski za te ukrepe bi morali biti določeni v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, pri čemer se za ta namen na nacionalni ravni dodeli najmanj 8 % sredstev iz ESRR. Prav tako bi bilo treba določiti, da bi bilo treba ta delež upoštevati v celotnem programskem obdobju v primeru prerazporeditve med prednostnimi nalogami v okviru programa ali med programi, vključno med vmesnim pregledom. |
| --- | --- |

(48)

V okviru trajnostnega razvoja mest se zdi nujno podpreti celostni teritorialni razvoj za učinkovitejše spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi, demografskimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo mestna območja, vključno s funkcionalnimi urbanimi območji, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju povezav med mestnimi in ruralnimi območji. Podpora, namenjena mestnim območjem, bi lahko bila v obliki ločenega programa ali ločene prednostne naloge in bi morala imeti možnost, da izkoristi pristop financiranja iz več skladov. Načela za izbiro mestnih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in okvirni zneski za te ukrepe bi morali biti določeni v programih v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, pri čemer se za ta namen na nacionalni ravni dodeli najmanj 8 % sredstev iz ESRR. Prav tako bi bilo treba določiti, da bi bilo treba ta delež upoštevati v celotnem programskem obdobju v primeru prerazporeditve med prednostnimi nalogami v okviru programa ali med programi, vključno med vmesnim pregledom.

| (49) | Za opredelitev ali zagotavljanje rešitev, ki obravnavajo vprašanja, povezana s trajnostnim razvojem mest na ravni Unije, bi bilo pobudo Inovativni ukrepi v mestih na področju trajnostnega razvoja mest treba nadomestiti z evropsko pobudo za mesta, ki bi se izvajala v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja. Navedena pobuda bi morala zajemati vsa mestna območja, vključno s funkcionalnimi mestnimi območji, in podpirati agendo Evropske unije za mesta. Za spodbujanje sodelovanja lokalnih organov v tematskih partnerstvih v okviru agende za mesta bi moral ESRR zagotavljati podporo za organizacijske stroške, povezane s takim sodelovanjem. Pobuda bi lahko vključevala medvladno sodelovanje v zvezi z mestno politiko, zlasti sodelovanje pri krepitvi zmogljivosti na lokalni ravni za doseganje ciljev ZN za trajnostni razvoj. Države članice, regionalne in lokalne oblasti bi morale biti dejavno vključene v upravljanje in izvajanje evropske pobude za mesta. Ukrepi, dogovorjeni v okviru takšnega modela upravljanja, bi lahko vključevali izmenjavo predstavnikov na regionalni in lokalni ravni. Ukrepi, sprejeti v okviru evropske pobude za mesta, bi morali spodbujati povezave med mesti in podeželjem na funkcionalnih mestnih območjih. V zvezi s tem je predvsem pomembno sodelovanje z Evropsko mrežo za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(49)

Za opredelitev ali zagotavljanje rešitev, ki obravnavajo vprašanja, povezana s trajnostnim razvojem mest na ravni Unije, bi bilo pobudo Inovativni ukrepi v mestih na področju trajnostnega razvoja mest treba nadomestiti z evropsko pobudo za mesta, ki bi se izvajala v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja. Navedena pobuda bi morala zajemati vsa mestna območja, vključno s funkcionalnimi mestnimi območji, in podpirati agendo Evropske unije za mesta. Za spodbujanje sodelovanja lokalnih organov v tematskih partnerstvih v okviru agende za mesta bi moral ESRR zagotavljati podporo za organizacijske stroške, povezane s takim sodelovanjem. Pobuda bi lahko vključevala medvladno sodelovanje v zvezi z mestno politiko, zlasti sodelovanje pri krepitvi zmogljivosti na lokalni ravni za doseganje ciljev ZN za trajnostni razvoj. Države članice, regionalne in lokalne oblasti bi morale biti dejavno vključene v upravljanje in izvajanje evropske pobude za mesta. Ukrepi, dogovorjeni v okviru takšnega modela upravljanja, bi lahko vključevali izmenjavo predstavnikov na regionalni in lokalni ravni. Ukrepi, sprejeti v okviru evropske pobude za mesta, bi morali spodbujati povezave med mesti in podeželjem na funkcionalnih mestnih območjih. V zvezi s tem je predvsem pomembno sodelovanje z Evropsko mrežo za razvoj podeželja.

| (50) | Na celotnem ozemlju Unije bi bilo treba z novimi medregionalnimi naložbami v inovacije, ki naj bi jih upravljala Komisija, spodbujati komercializacijo in razširitev medregionalnih inovacijskih projektov. S podpiranjem inovacijskih projektov na področjih pametne specializacije, vključno s pilotnimi projekti in ukrepi za krepitev zmogljivosti, bodo ti koristili predvsem manj razvitim regijam, saj bodo spodbujali njihove inovacijske ekosisteme in njihovo zmogljivost za vključevanje v večje vrednostne verige Unije. Prispevati bi morali tudi k izvajanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2017 z naslovom „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“, zlasti v podporo tematskim platformam za pametno specializacijo na kritičnih področjih. |
| --- | --- |

(50)

Na celotnem ozemlju Unije bi bilo treba z novimi medregionalnimi naložbami v inovacije, ki naj bi jih upravljala Komisija, spodbujati komercializacijo in razširitev medregionalnih inovacijskih projektov. S podpiranjem inovacijskih projektov na področjih pametne specializacije, vključno s pilotnimi projekti in ukrepi za krepitev zmogljivosti, bodo ti koristili predvsem manj razvitim regijam, saj bodo spodbujali njihove inovacijske ekosisteme in njihovo zmogljivost za vključevanje v večje vrednostne verige Unije. Prispevati bi morali tudi k izvajanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2017 z naslovom „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“, zlasti v podporo tematskim platformam za pametno specializacijo na kritičnih področjih.

| (51) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj oddaljenim regijam, in sicer s sprejetjem ukrepov v skladu s členom 349 PDEU, ki zagotavljajo dodatna dodeljena sredstva za najbolj oddaljene regije, da bi se izravnali dodatni stroški, ki nastanejo v teh regijah zaradi ene ali več stalnih omejitev iz člena 349 PDEU, in sicer oddaljenosti, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja ter ekonomske odvisnosti od maloštevilnih izdelkov, katerih stalnost in kombinacija resno omejujeta razvoj teh regij. Ta dodeljena sredstva bi morala biti sposobna pokriti naložbe, operativne stroške in obveznosti javne službe, katerih cilj je izravnava dodatnih stroškov, ki jih povzročijo take omejitve. Pomoč za tekoče poslovanje bi morala biti sposobna pokriti izdatke za storitve tovornega prometa in zagonsko pomoč za prevozne storitve ter izdatke za operacije, povezane z omejitvami pri skladiščenju, čezmernim obsegom in vzdrževanjem proizvodnih orodij ter pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem trgu. Ta dodeljena sredstva ne bi smela biti predmet zahtev glede tematske koncentracije. Za zaščito celovitosti notranjega trga in ker je tako pri vseh dejavnostih, ki jih sofinancirata ESRR in Kohezijski sklad, bi morala biti vsaka podpora ESRR za financiranje pomoči za tekoče poslovanje in naložb v najbolj oddaljenih regijah skladna s pravili o državni pomoči iz členov 107 in 108 PDEU. |
| --- | --- |

(51)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj oddaljenim regijam, in sicer s sprejetjem ukrepov v skladu s členom 349 PDEU, ki zagotavljajo dodatna dodeljena sredstva za najbolj oddaljene regije, da bi se izravnali dodatni stroški, ki nastanejo v teh regijah zaradi ene ali več stalnih omejitev iz člena 349 PDEU, in sicer oddaljenosti, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja ter ekonomske odvisnosti od maloštevilnih izdelkov, katerih stalnost in kombinacija resno omejujeta razvoj teh regij. Ta dodeljena sredstva bi morala biti sposobna pokriti naložbe, operativne stroške in obveznosti javne službe, katerih cilj je izravnava dodatnih stroškov, ki jih povzročijo take omejitve. Pomoč za tekoče poslovanje bi morala biti sposobna pokriti izdatke za storitve tovornega prometa in zagonsko pomoč za prevozne storitve ter izdatke za operacije, povezane z omejitvami pri skladiščenju, čezmernim obsegom in vzdrževanjem proizvodnih orodij ter pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem trgu. Ta dodeljena sredstva ne bi smela biti predmet zahtev glede tematske koncentracije. Za zaščito celovitosti notranjega trga in ker je tako pri vseh dejavnostih, ki jih sofinancirata ESRR in Kohezijski sklad, bi morala biti vsaka podpora ESRR za financiranje pomoči za tekoče poslovanje in naložb v najbolj oddaljenih regijah skladna s pravili o državni pomoči iz členov 107 in 108 PDEU.

| (52) | Da bi omogočili hiter odziv na izjemne in neobičajne okoliščine, omenjene v Paktu za stabilnost in rast, ki bi se lahko pojavila v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe podpore iz ESRR kot odziv na takšne okoliščine. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje sklada. Poleg tega bi bilo treba izvedbene sklepe v zvezi z začasnim ukrepom za uporabo ESRR kot odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine sprejeti brez postopkov v odborih, saj področje uporabe določa Pakt za stabilnost in rast in je omejeno na ukrep iz te uredbe. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost ukrepov. |
| --- | --- |

(52)

Da bi omogočili hiter odziv na izjemne in neobičajne okoliščine, omenjene v Paktu za stabilnost in rast, ki bi se lahko pojavila v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe podpore iz ESRR kot odziv na takšne okoliščine. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje sklada. Poleg tega bi bilo treba izvedbene sklepe v zvezi z začasnim ukrepom za uporabo ESRR kot odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine sprejeti brez postopkov v odborih, saj področje uporabe določa Pakt za stabilnost in rast in je omejeno na ukrep iz te uredbe. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost ukrepov.

| (53) | Za spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za prilagoditve, kjer je to upravičeno, Priloge II, ki določa seznam kazalnikov, ki se uporabljajo kot podlaga za zagotavljanje informacij o smotrnosti programov Evropskemu parlamentu in Svetu. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(53)

Za spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za prilagoditve, kjer je to upravičeno, Priloge II, ki določa seznam kazalnikov, ki se uporabljajo kot podlaga za zagotavljanje informacij o smotrnosti programov Evropskemu parlamentu in Svetu. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (54) | Ker cilja te uredbe, in sicer okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega razlik med razvojnimi stopnjami posameznih regij, zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih virov držav članic in regij lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(54)

Ker cilja te uredbe, in sicer okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega razlik med razvojnimi stopnjami posameznih regij, zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih virov držav članic in regij lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (55) | Za sprejetje te uredbe po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju potrebe po usklajenem in poenotenem izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(55)

Za sprejetje te uredbe po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju potrebe po usklajenem in poenotenem izvajanju ESRR in Kohezijskega sklada ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| POGLAVJE I | SKUPNE DOLOČBE | 71 |
| --- | --- | --- |

POGLAVJE I

| Člen 1 | Predmet urejanja | 71 |
| --- | --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Naloge ESRR in Kohezijskega sklada | 71 |
| --- | --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Specifični cilji za ESRR in Kohezijski sklad | 71 |
| --- | --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | Tematska koncentracija podpore iz ESRR | 73 |
| --- | --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Področje uporabe podpore iz ESRR | 75 |
| --- | --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada | 76 |
| --- | --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Izjeme od področja uporabe ESRR in Kohezijskega sklada | 76 |
| --- | --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Kazalniki | 78 |
| --- | --- | --- |

Člen 8

| POGLAVJE II | POSEBNE DOLOČBE O OBRAVNAVI POSEBNIH TERITORIALNIH ZNAČILNOSTI IN MEDREGIONALNIH NALOŽB V INOVACIJE | 78 |
| --- | --- | --- |

POGLAVJE II

| Člen 9 | Celostni teritorialni razvoj | 78 |
| --- | --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Podpora območjem z omejenimi možnostmi | 78 |
| --- | --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Trajnostni razvoj mest | 79 |
| --- | --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Evropska pobuda za mesta | 79 |
| --- | --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Medregionalne naložbe v inovacije | 80 |
| --- | --- | --- |

Člen 13

| Člen 14 | Najbolj oddaljene regije | 80 |
| --- | --- | --- |

Člen 14

| POGLAVJE III | PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE | 81 |
| --- | --- | --- |

POGLAVJE III

| Člen 15 | Prehodne določbe | 81 |
| --- | --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Izvajanje prenosa pooblastila | 81 |
| --- | --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Pregled | 82 |
| --- | --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Začetek veljavnosti | 82 |
| --- | --- | --- |

Člen 18

| PRILOGA I | SKUPNI KAZALNIKI UČINKOV IN REZULTATOV ZA ESRR IN KOHEZIJSKI SKLAD - ČLEN 8(1) | 83 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | OSNOVNI NIZ KAZALNIKOV SMOTRNOSTI ZA ESRR IN KOHEZIJSKI SKLAD IZ ČLENA 8(3), KI JIH BO KOMISIJA UPORABILA PRI IZPOLNJEVANJU ZAHTEVE GLEDE POROČANJA V SKLADU S TOČKO (H)(iii) ČLENA 41(3) FINANČNE UREDBE | 91 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II

POGLAVJE I

SKUPNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba določa specifične cilje in področje uporabe podpore iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) v zvezi s ciljem „naložbe za delovna mesta in rast“ ter ciljem „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) iz člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Ta uredba prav tako določa specifične cilje in področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada v zvezi s ciljem „naložbe za delovna mesta in rast“ iz točke (a) člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 2

Naloge ESRR in Kohezijskega sklada

1.   ESRR in Kohezijski sklad prispevata k splošnemu cilju krepitve gospodarske, socialne in teritorialne kohezije Unije.

2.   ESRR prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij v Uniji in k zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi s sodelovanjem pri strukturnem prilagajanju regij, ki zaostajajo v razvoju, in pri preobrazbi nazadujočih industrijskih regij, vključno s spodbujanjem trajnostnega razvoja in reševanjem okoljskih izzivov.

3.   Kohezijski sklad prispeva k projektom na področju okolja in projektom prometne infrastrukture v okviru vseevropskih omrežij (TEN-T).

Člen 3

Specifični cilji za ESRR in Kohezijski sklad

1.   V skladu s cilji politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 ESRR podpira naslednje specifične cilje:

| (a) | konkurenčnejšo in pametnejšo Evropo s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1):






  (i) | z razvojem in izboljšanjem raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanjem naprednih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

(a)

konkurenčnejšo in pametnejšo Evropo s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1):

(i)

z razvojem in izboljšanjem raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanjem naprednih tehnologij;

| (ii) | z izkoriščanjem prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe; |
| --- | --- |

(ii)

z izkoriščanjem prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe;

| (iii) | s krepitvijo trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanjem delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami; |
| --- | --- |

(iii)

s krepitvijo trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanjem delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami;

| (iv) | z razvojem znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo, |
| --- | --- |

(iv)

z razvojem znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo,

| (v) | z izboljšanjem digitalne povezljivosti; |
| --- | --- |

(v)

z izboljšanjem digitalne povezljivosti;

| (b) | bolj zeleno, nizkoogljično Evropo, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, in sicer s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2):






  (i) | s spodbujanjem energetske učinkovitosti in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

(b)

bolj zeleno, nizkoogljično Evropo, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, in sicer s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2):

(i)

s spodbujanjem energetske učinkovitosti in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov;

| (ii) | s spodbujanjem energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v navedeni direktivi; |
| --- | --- |

(ii)

s spodbujanjem energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v navedeni direktivi;

| (iii) | z razvojem pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E); |
| --- | --- |

(iii)

z razvojem pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E);

| (iv) | s spodbujanjem prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov; |
| --- | --- |

(iv)

s spodbujanjem prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov;

| (v) | s spodbujanjem dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri; |
| --- | --- |

(v)

s spodbujanjem dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri;

| (vi) | s spodbujanjem prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri; |
| --- | --- |

(vi)

s spodbujanjem prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri;

| (vii) | z izboljšanjem varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanjem vseh oblik onesnaževanja; |
| --- | --- |

(vii)

z izboljšanjem varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanjem vseh oblik onesnaževanja;

| (viii) | s spodbujanjem trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika; |
| --- | --- |

(viii)

s spodbujanjem trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika;

| (c) | bolj povezano Evropo, z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3):






  (i) | z razvojem pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe; |
| --- | --- | --- |

(c)

bolj povezano Evropo, z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3):

(i)

z razvojem pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe;

| (ii) | z razvojem in krepitvijo trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(ii)

z razvojem in krepitvijo trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo;

| (d) | bolj socialno in vključujočo Evropo, z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4):






  (i) | z izboljšanjem učinkovitosti trgov dela in vključevanjem vanje ter dostopom do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

(d)

bolj socialno in vključujočo Evropo, z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4):

(i)

z izboljšanjem učinkovitosti trgov dela in vključevanjem vanje ter dostopom do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva;

| (ii) | z doslednejšim zagotavljanjem enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta; |
| --- | --- |

(ii)

z doslednejšim zagotavljanjem enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta;

| (iii) | s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami; |
| --- | --- |

(iii)

s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami;

| (iv) | s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migranti, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami; |
| --- | --- |

(iv)

s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migranti, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami;

| (v) | z zagotavljanjem enakega dostopa do zdravstvenega varstva in okrepitvijo odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanjem prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti; |
| --- | --- |

(v)

z zagotavljanjem enakega dostopa do zdravstvenega varstva in okrepitvijo odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanjem prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti;

| (vi) | s krepitvijo vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah; |
| --- | --- |

(vi)

s krepitvijo vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah;

| (e) | Evropo, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5):






  (i) | s spodbujanjem celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja kulture naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti v mestnih območjih; |
| --- | --- | --- |

(e)

Evropo, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5):

(i)

s spodbujanjem celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja kulture naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti v mestnih območjih;

| (ii) | s spodbujanjem celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega lokalnega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja. |
| --- | --- |

(ii)

s spodbujanjem celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega lokalnega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja.

Podpora v okviru cilja politike 5 se zagotavlja preko teritorialnih in lokalnih razvojnih strategij, v oblikah iz točk (a), (b) in (c) člena 28 Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Države članice lahko na podlagi dveh specifičnih ciljev iz točke (e) odstavka 1 podprejo tudi dejavnosti, ki se lahko financirajo v okviru specifičnih ciljev iz točk (a) do (d) navedenega odstavka.

3.   Kohezijski sklad podpira cilja politike 2 in 3.

4.   V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 1 lahko ESRR ali Kohezijski sklad, če je to primerno, podpira tudi dejavnosti v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, kadar:

| (a) | izboljšujejo zmogljivosti organov, pristojnih za programe; |
| --- | --- |

(a)

izboljšujejo zmogljivosti organov, pristojnih za programe;

| (b) | izboljšujejo zmogljivosti sektorskih ali teritorialnih akterjev, odgovornih za izvajanje dejavnosti, ki so pomembne za izvajanje ESRR in Kohezijskega sklada, pod pogojem, da to prispeva k ciljem programa, ali |
| --- | --- |

(b)

izboljšujejo zmogljivosti sektorskih ali teritorialnih akterjev, odgovornih za izvajanje dejavnosti, ki so pomembne za izvajanje ESRR in Kohezijskega sklada, pod pogojem, da to prispeva k ciljem programa, ali

| (c) | krepijo sodelovanje s partnerji znotraj in zunaj zadevne države članice. |
| --- | --- |

(c)

krepijo sodelovanje s partnerji znotraj in zunaj zadevne države članice.

Sodelovanje iz točke (c) vključuje sodelovanje s partnerji iz čezmejnih regij, regij, ki niso sosedne, ali regij na ozemlju, ki ga zajema Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, makroregionalna strategija ali strategija za morske bazene oziroma njihova kombinacija.

Člen 4

Tematska koncentracija podpore iz ESRR

1.   Pri programih, ki se izvajajo v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, se skupna sredstva iz ESRR, razen sredstev za tehnično pomoč, v vsaki državi članici koncentrirajo na nacionalni ravni ali na ravni kategorije regije v skladu z odstavki 3 do 9.

2.   V zvezi s tematsko koncentracijo podpore za države članice, ki vključujejo najbolj oddaljene regije, se sredstva iz ESRR, posebej dodeljena programom za najbolj oddaljene regije, in tista, ki so dodeljena vsem drugim regijam, obravnavajo ločeno.

3.   Države članice se lahko odločijo, da bodo upoštevale tematsko koncentracijo na nacionalni ravni ali na ravni kategorije regije. Vsaka država članica svojo odločitev navede v svojem sporazumu o partnerstvu iz člena 10 Uredbe (EU) 2021/1060. Ta odločitev velja za skupna sredstva te države članice iz ESRR iz odstavka 1 tega člena za celotno programsko obdobje.

4.   Za namene tematske koncentracije na nacionalni ravni se države članice glede na svoj delež bruto nacionalnega dohodka razvrstijo na naslednji način:

| (a) | tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak ali višji od 100 % povprečja EU („skupina 1“); |
| --- | --- |

(a)

tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak ali višji od 100 % povprečja EU („skupina 1“);

| (b) | tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak ali višji od 75 % povprečja EU in nižji od 100 % povprečja EU („skupina 2“); |
| --- | --- |

(b)

tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je enak ali višji od 75 % povprečja EU in nižji od 100 % povprečja EU („skupina 2“);

| (c) | tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je nižji od 75 % povprečja EU („skupina 3“). |
| --- | --- |

(c)

tiste, katerih delež bruto nacionalnega dohodka je nižji od 75 % povprečja EU („skupina 3“).

Za namene tega člena pomeni delež bruto nacionalnega dohodka razmerje med bruto nacionalnim dohodkom na prebivalca države članice, ki se meri glede na standarde kupne moči in izračuna na podlagi podatkov Unije za obdobje od 2015 do 2017, in povprečnim bruto nacionalnim dohodkom na prebivalca glede na standarde kupne moči 27 držav članic za isto referenčno obdobje.

Programi v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za najbolj oddaljene regije se razvrstijo v skupino 3.

Programi v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za otoške države članice, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada, se razvrstijo v skupino 3.

5.   Za namene tematske koncentracije na ravni kategorije regije se regije razvrstijo v kategorije regij v skladu s členom 108(2) Uredbe (EU) 2021/1060 kot:

| (a) | bolj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

bolj razvite regije;

| (b) | regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

regije v prehodu;

| (c) | manj razvite regije. |
| --- | --- |

(c)

manj razvite regije.

6.   Države članice na nacionalni ravni izpolnjujejo naslednje zahteve glede tematske koncentracije:

| (a) | države članice iz skupine 1 ali bolj razvite regije dodelijo vsaj 85 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 in cilj politike 2 ter vsaj 30 % za cilj politike 2; |
| --- | --- |

(a)

države članice iz skupine 1 ali bolj razvite regije dodelijo vsaj 85 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 in cilj politike 2 ter vsaj 30 % za cilj politike 2;

| (b) | države članice iz skupine 2 ali regije v prehodu dodelijo vsaj 40 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 ter vsaj 30 % za cilj politike 2; |
| --- | --- |

(b)

države članice iz skupine 2 ali regije v prehodu dodelijo vsaj 40 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 ter vsaj 30 % za cilj politike 2;

| (c) | države članice iz skupine 3 ali manj razvite regije dodelijo vsaj 25 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 ter vsaj 30 % za cilj politike 2. |
| --- | --- |

(c)

države članice iz skupine 3 ali manj razvite regije dodelijo vsaj 25 % svojih sredstev iz ESRR iz odstavka 1 za cilj politike 1 ter vsaj 30 % za cilj politike 2.

Kadar se država članica odloči, da bo izpolnila zahteve glede tematske koncentracije na ravni kategorije regij, se pragi iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo za sredstva ESRR iz odstavka 1 združena skupaj za vse regije, ki spadajo v ustrezno kategorijo regije.

7.   Kadar država članica za cilj politike 2 dodeli več kot 50 % svojih skupnih sredstev, razen tistih za tehnično pomoč, iz Kohezijskega sklada, izračunanih po prerazporeditvi iz člena 110(4) Uredbe (EU) 2021/1060, pri čemer so izključena sredstva v okviru specifičnega cilja iz točke (b)(viii) prvega pododstavka člena 3(1) te uredbe, se lahko dodeljena sredstva, ki presegajo 50 %, upoštevajo pri izračunu izpolnjevanja zahtev glede tematske koncentracije iz odstavka 6 tega člena.

Če se država članica odloči, da bo upoštevala tematsko koncentracijo na ravni kategorije regij, se sredstva Kohezijskega sklada, ki se upoštevajo pri zahtevah glede tematske koncentracije v skladu s prvim pododstavkom, dodelijo za različne kategorije regij sorazmerno z njihovim relativnim deležem v celotnem prebivalstvu zadevne države članice.

Države članice v svojem sporazumu o partnerstvu iz člena 10 Uredbe (EU) 2021/1060 določijo, ali se bodo sredstva Kohezijskega sklada upoštevala pri zahtevah glede tematske koncentracije za cilj politike 2.

8.   Sredstva v okviru specifičnega cilja iz točke (a)(v) prvega pododstavka člena 3(1) se načrtujejo v okviru namenske prednostne naloge.

Z odstopanjem od odstavka 6 se 40 % teh sredstev upošteva pri izračunu skladnosti z zahtevami glede tematske koncentracije za cilj politike 1 iz odstavka 6.

Sredstva, ki se upoštevajo za zahteve glede tematske koncentracije v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, ne presegajo 40 % minimalnih zahtev glede tematske koncentracije za cilj politike 1 iz odstavka 6.

9.   Sredstva v okviru specifičnega cilja iz točke (b)(viii) prvega pododstavka člena 3(1) se načrtujejo v okviru namenske prednostne naloge.

Z odstopanjem od odstavka 6 se 50 % teh sredstev ESRR upošteva pri izračunu skladnosti z zahtevami glede tematskega koncentriranja za cilj politike 2 iz odstavka 6.

Sredstva, ki se upoštevajo za zahteve glede tematske koncentracije v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, ne presegajo 50 % minimalnih zahtev glede tematske koncentracije za cilj politike 2 iz odstavka 6.

10.   Obveznost izpolnjevanja zahtev glede tematske koncentracije iz odstavka 6 tega člena velja v celotnem programskem obdobju, tudi kadar se dodeljena sredstva iz ESRR prerazporedijo med prednostnimi nalogami programa ali med programi in med vmesnim pregledom v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2021/1060.

11.   Kadar se dodeljena sredstva iz ESRR v zvezi s ciljem politike 1 ali ciljem politike 2 oziroma obema v okviru zadevnega programa zmanjšajo zaradi sprostitve obveznosti v skladu s členom 105 Uredbe (EU) 2021/1060 ali zaradi finančnih popravkov s strani Komisije v skladu s členom 104 navedene uredbe, se izpolnjevanje zahteve glede tematske koncentracije iz odstavka 6 tega člena ne oceni ponovno.

12.   Ta člen se ne uporablja za dodatno financiranje severnih redko poseljenih regij iz točke (e) člena 110(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 5

Področje uporabe podpore iz ESRR

1.   ESRR podpira naslednje:

| (a) | naložbe v infrastrukturo; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v infrastrukturo;

| (b) | dejavnosti za uporabne raziskave in inovacije, vključno z industrijskimi raziskavami, eksperimentalnim razvojem in študijami izvedljivosti; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti za uporabne raziskave in inovacije, vključno z industrijskimi raziskavami, eksperimentalnim razvojem in študijami izvedljivosti;

| (c) | naložbe v dostop do storitev; |
| --- | --- |

(c)

naložbe v dostop do storitev;

| (d) | produktivne naložbe v MSP in naložbe, namenjene ohranjanju obstoječih delovnih mest in ustvarjanju novih; |
| --- | --- |

(d)

produktivne naložbe v MSP in naložbe, namenjene ohranjanju obstoječih delovnih mest in ustvarjanju novih;

| (e) | opremo, programsko opremo in neopredmetena sredstva; |
| --- | --- |

(e)

opremo, programsko opremo in neopredmetena sredstva;

| (f) | mreženje, sodelovanje, izmenjavo izkušenj in dejavnosti, ki vključujejo inovacijske grozde, vključno med podjetji, raziskovalnimi organizacijami in javnimi organi; |
| --- | --- |

(f)

mreženje, sodelovanje, izmenjavo izkušenj in dejavnosti, ki vključujejo inovacijske grozde, vključno med podjetji, raziskovalnimi organizacijami in javnimi organi;

| (g) | informiranje, komuniciranje in študije ter |
| --- | --- |

(g)

informiranje, komuniciranje in študije ter

| (h) | tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(h)

tehnično pomoč.

2.   Podpirajo se lahko produktivne naložbe v podjetja, ki niso MSP:

| (a) | kadar vključujejo sodelovanje z MSP pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, podprtih v skladu s točko (a)(i) prvega pododstavka člena 3(1); |
| --- | --- |

(a)

kadar vključujejo sodelovanje z MSP pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, podprtih v skladu s točko (a)(i) prvega pododstavka člena 3(1);

| (b) | kadar v prvi vrsti podpirajo ukrepe za energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov iz točk (b)(i) in (b)(ii) prvega pododstavka člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

kadar v prvi vrsti podpirajo ukrepe za energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov iz točk (b)(i) in (b)(ii) prvega pododstavka člena 3(1);

| (c) | kadar so to naložbe v mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, kot so opredeljena v točkah (6) in (7) člena 2 Uredbe (EU) 2015/1017 (21) Evropskega parlamenta in Sveta, prek finančnih instrumentov, ali |
| --- | --- |

(c)

kadar so to naložbe v mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, kot so opredeljena v točkah (6) in (7) člena 2 Uredbe (EU) 2015/1017 (21) Evropskega parlamenta in Sveta, prek finančnih instrumentov, ali

| (d) | kadar so to naložbe v mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, podprtih v skladu s točko (a)(i) prvega pododstavka člena 3(1). |
| --- | --- |

(d)

kadar so to naložbe v mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo pri raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, podprtih v skladu s točko (a)(i) prvega pododstavka člena 3(1).

3.   Da bi ESRR prispeval k specifičnemu cilju v okviru cilja politike 1 iz točke (a)(iv) prvega pododstavka člena 3, podpira tudi dejavnosti usposabljanja, vseživljenjskega učenja, prekvalifikacije in izobraževanja.

4.   Da bi ESRR prispeval k specifičnemu cilju v okviru cilja politike 2 iz točke (b)(iv) prvega pododstavka člena 3(1) in k specifičnemu cilju v okviru cilja politike 4 iz točke (d)(iv) navedenega pododstavka, podpira tudi nakup opreme, potrebne za krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov in krepitev odpornosti na nesreče.

5.   ESRR lahko v okviru Interreg podpira tudi:

| (a) | souporabo zmogljivosti in človeških virov ter |
| --- | --- |

(a)

souporabo zmogljivosti in človeških virov ter

| (b) | spremljevalne „mehke“ naložbe in druge dejavnosti, povezane s ciljem politike 4 v okviru Evropskega socialnega sklada plus iz Uredbe (EU) 2021/1057. |
| --- | --- |

(b)

spremljevalne „mehke“ naložbe in druge dejavnosti, povezane s ciljem politike 4 v okviru Evropskega socialnega sklada plus iz Uredbe (EU) 2021/1057.

6.   ESRR lahko podpira financiranje obratnega kapitala v MSP v obliki nepovratnih sredstev, kadar je to nujno potrebno kot začasni ukrep za odzivanje na izjemne ali neobičajne okoliščine iz člena 20 Uredbe (EU) 2021/1060.

7.   Kadar Komisija na zahtevo zadevnih držav članic ugotovi, da so zahteve iz odstavka 6 izpolnjene, sprejme izvedbeni sklep, v katerem določi obdobje, v katerem se odobri začasna dodatna podpora iz ESRR.

8.   Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o izvajanju odstavka 6 in oceni, ali začasna dodatna podpora iz ESRR zadostuje, da se omogoči uporaba sklada v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine. Komisija na podlagi svoje ocene po potrebi pripravi predloge za spremembe te uredbe, vključno z zahtevami glede tematske koncentracije iz člena 4.

9.   Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo pozoveta k strukturiranemu dialogu o uporabi odstavkov 6, 7 in 8 tega člena v skladu s členom 20(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 6

Področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada

1.   Kohezijski sklad podpira naslednje:

| (a) | naložbe v okolje, vključno z naložbami, ki so povezane s trajnostnim razvojem in energijo ter prinašajo okoljske koristi, s posebnim poudarkom na obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v okolje, vključno z naložbami, ki so povezane s trajnostnim razvojem in energijo ter prinašajo okoljske koristi, s posebnim poudarkom na obnovljivih virih energije;

| (b) | naložbe v TEN-T; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v TEN-T;

| (c) | tehnično pomoč; |
| --- | --- |

(c)

tehnično pomoč;

| (d) | informiranje, komuniciranje in študije. |
| --- | --- |

(d)

informiranje, komuniciranje in študije.

Države članice zagotovijo ustrezno ravnovesje med naložbami iz točk (a) in (b) na podlagi specifičnih naložbenih in infrastrukturnih potreb posameznih držav članic.

2.   Znesek iz Kohezijskega sklada, ki se prerazporedi v Instrument za povezovanje Evrope se uporabi za projekte TEN-T.

Člen 7

Izključitev iz področja uporabe ESRR in Kohezijskega sklada

1.   ESRR in Kohezijski sklad ne podpirata:

| (a) | razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(a)

razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn;

| (b) | naložb za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(b)

naložb za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES;

| (c) | proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov;

| (d) | podjetja v težavah, kot je opredeljeno v točki 18 člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014, razen če je to odobreno v okviru pomoči de minimis ali začasnih pravil za državno pomoč, vzpostavljenih za obravnavanje izjemnih okoliščin; |
| --- | --- |

(d)

podjetja v težavah, kot je opredeljeno v točki 18 člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014, razen če je to odobreno v okviru pomoči de minimis ali začasnih pravil za državno pomoč, vzpostavljenih za obravnavanje izjemnih okoliščin;

| (e) | naložb v letališko infrastrukturo, razen v najbolj oddaljenih regijah ali na obstoječih regionalnih letališčih, kot so opredeljena v točki 153 člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014, v katerem koli od naslednjih primerov:






  (i) | ukrepi za ublažitev vplivov na okolje ali |
| --- | --- | --- |

(e)

naložb v letališko infrastrukturo, razen v najbolj oddaljenih regijah ali na obstoječih regionalnih letališčih, kot so opredeljena v točki 153 člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014, v katerem koli od naslednjih primerov:

(i)

ukrepi za ublažitev vplivov na okolje ali

| (ii) | sistemi varnosti, zaščite in upravljanja zračnega prometa, ki izhajajo iz raziskave o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba; |
| --- | --- |

(ii)

sistemi varnosti, zaščite in upravljanja zračnega prometa, ki izhajajo iz raziskave o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba;

| (f) | naložb v odstranjevanje odpadkov na odlagališča odpadkov, razen:






  (i) | za najbolj oddaljene regije, vendar samo v ustrezno utemeljenih primerih, ali |
| --- | --- | --- |

(f)

naložb v odstranjevanje odpadkov na odlagališča odpadkov, razen:

(i)

za najbolj oddaljene regije, vendar samo v ustrezno utemeljenih primerih, ali

| (ii) | naložb za razgradnjo, pretvorbo ali zavarovanje obstoječih odlagališč odpadkov, pod pogojem, da takšne naložbe ne povečajo njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

(ii)

naložb za razgradnjo, pretvorbo ali zavarovanje obstoječih odlagališč odpadkov, pod pogojem, da takšne naložbe ne povečajo njihove zmogljivosti;

| (g) | naložb, s katerimi se povečujejo zmogljivosti v objektih za obdelavo ostankov odpadkov, razen:






  (i) | za najbolj oddaljene regije, vendar samo v ustrezno utemeljenih primerih; |
| --- | --- | --- |

(g)

naložb, s katerimi se povečujejo zmogljivosti v objektih za obdelavo ostankov odpadkov, razen:

(i)

za najbolj oddaljene regije, vendar samo v ustrezno utemeljenih primerih;

| (ii) | naložb v tehnologije za predelavo materialov iz ostankov odpadkov za namene krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(ii)

naložb v tehnologije za predelavo materialov iz ostankov odpadkov za namene krožnega gospodarstva;

| (h) | naložb, povezanih s proizvodnjo, predelavo, prevoz, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv, razen za naslednje:






  (i) | zamenjavo ogrevalnih sistemov na trda fosilna goriva, kot so premog, šota, lignit, naftni skrilavec, s plinskimi ogrevalnimi sistemi zaradi:






  — | nadgradnje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja do statusa „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“, kot je opredeljeno v točki 41 člena 2 Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

naložb, povezanih s proizvodnjo, predelavo, prevoz, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv, razen za naslednje:

(i)

zamenjavo ogrevalnih sistemov na trda fosilna goriva, kot so premog, šota, lignit, naftni skrilavec, s plinskimi ogrevalnimi sistemi zaradi:

—

nadgradnje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja do statusa „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“, kot je opredeljeno v točki 41 člena 2 Direktive 2012/27/EU;

| — | nadgradnje obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije do statusa „soproizvodnje z visokim izkoristkom“, kot je opredeljena v točki 34 člena 2 Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

—

nadgradnje obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije do statusa „soproizvodnje z visokim izkoristkom“, kot je opredeljena v točki 34 člena 2 Direktive 2012/27/EU;

| — | naložb v kotle in ogrevalne sisteme na zemeljski plin v stanovanjskih objektih in stavbah, ki nadomestijo naprave na premog, šoto, lignit ali naftni skrilavec; |
| --- | --- |

—

naložb v kotle in ogrevalne sisteme na zemeljski plin v stanovanjskih objektih in stavbah, ki nadomestijo naprave na premog, šoto, lignit ali naftni skrilavec;

| (ii) | naložbe v širitev in spremembo namena, pretvorbo ali naknadno opremljanje omrežij za prenos in distribucijo plina, pod pogojem, da se s takimi naložbami zagotovi zmogljivost omrežij, da se v sistem lahko dodajajo plini iz obnovljivih virov in plini z nizkimi emisijami ogljika, kot so vodik, biometan in sintezni plin, ter da omogočajo nadomestitev naprav na trdna fosilna goriva; |
| --- | --- |

(ii)

naložbe v širitev in spremembo namena, pretvorbo ali naknadno opremljanje omrežij za prenos in distribucijo plina, pod pogojem, da se s takimi naložbami zagotovi zmogljivost omrežij, da se v sistem lahko dodajajo plini iz obnovljivih virov in plini z nizkimi emisijami ogljika, kot so vodik, biometan in sintezni plin, ter da omogočajo nadomestitev naprav na trdna fosilna goriva;

| (iii) | naložbe v:






  — | čista vozila, kot so opredeljena v Direktivi 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22), za javne namene ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

naložbe v:

—

čista vozila, kot so opredeljena v Direktivi 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22), za javne namene ter

| — | vozila, zrakoplove in plovila, zasnovana in izdelana ali prilagojena za uporabo v civilni zaščiti in gasilskih službah. |
| --- | --- |

—

vozila, zrakoplove in plovila, zasnovana in izdelana ali prilagojena za uporabo v civilni zaščiti in gasilskih službah.

2.   Skupni znesek podpore Unije za naložbe Unije iz točk (h)(i) in (h)(ii) odstavka 1 ne presega naslednjih omejitev skupnih dodeljenih sredstev za programe iz ESRR in Kohezijskega sklada v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za zadevno državo članico:

| (a) | za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca je nižji od 60 % povprečnega BND EU na prebivalca, ali za države članice, katerih BND na prebivalca je nižji od 90 % povprečnega BND EU na prebivalca in katerih delež trdnih fosilnih goriv v bruto domači porabi energije znaša 25 % ali več, znaša omejitev 1,55 %; |
| --- | --- |

(a)

za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca je nižji od 60 % povprečnega BND EU na prebivalca, ali za države članice, katerih BND na prebivalca je nižji od 90 % povprečnega BND EU na prebivalca in katerih delež trdnih fosilnih goriv v bruto domači porabi energije znaša 25 % ali več, znaša omejitev 1,55 %;

| (b) | za države članice, razen tistih iz točke (a), katerih BND na prebivalca je nižji od 90 % povprečnega BND na prebivalca v EU, znaša omejitev 1 %; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, razen tistih iz točke (a), katerih BND na prebivalca je nižji od 90 % povprečnega BND na prebivalca v EU, znaša omejitev 1 %;

| (c) | za države članice, katerih BND na prebivalca je enak ali višji od 90 % povprečnega BND EU na prebivalca, znaša omejitev 0,2 %. |
| --- | --- |

(c)

za države članice, katerih BND na prebivalca je enak ali višji od 90 % povprečnega BND EU na prebivalca, znaša omejitev 0,2 %.

3.   Za namene tega člena se bruto nacionalni dohodek na prebivalca dane države članice meri glede na standarde kupne moči in izračuna na podlagi podatkov Unije za obdobje od 2015 do 2017 ter izrazi kot odstotek povprečnega bruto nacionalnega dohodka na prebivalca glede na standarde kupne moči 27 držav članic za isto referenčno obdobje.

Za namene tega člena delež trdnih fosilnih goriv v porabi energije pomeni delež premoga, lignita, šote in naftnega skrilavca, izmerjen leta 2018.

4.   Operacije, ki jih podpirata ESRR in Kohezijski sklad v skladu točkama (h)(i) in (h)(ii) odstavka 1, izbere organ upravljanja do 31. decembra 2025. Takih operacij ni mogoče prenesti v naslednje programsko obdobje.

5.   Kohezijski sklad ne podpira naložb v stanovanjsko politiko, razen če so povezane s spodbujanjem energetske učinkovitosti ali rabe energije iz obnovljivih virov.

6.   Čezmorske države in ozemlja niso upravičeni do podpore iz ESRR ali Kohezijskega sklada, vendar lahko sodelujejo v programih Interreg v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (23).

Člen 8

Kazalniki

1.   Skupni kazalniki učinkov in rezultatov, kot so določeni v Prilogi I v zvezi z ESRR in Kohezijskim skladom, ter po potrebi kazalniki učinkov in rezultatov za posamezne programe se uporabljajo v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 16(1), točko (d)(ii) člena 22(3) in točko (b) člena 42(2) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Za kazalnike učinkov se izhodišče določi pri nič. Mejniki, določeni za leto 2024, in ciljne vrednosti, določene za leto 2029, so kumulativni.

3.   Komisija za izpolnitev svoje zahteve glede poročanja iz točke (h) člena 41(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (24) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo II.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za spremembo Priloge II, da bi ustrezno prilagodila informacije o smotrnosti, ki jih je treba predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.   Komisija oceni, kako se pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast upošteva strateški pomen naložb, ki se sofinancirajo iz ESRR in Kohezijskega sklada, ter predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE O OBRAVNAVI POSEBNIH TERITORIALNIH ZNAČILNOSTI IN MEDREGIONALNIH NALOŽB V INOVACIJE

Člen 9

Celostni teritorialni razvoj

1.   ESRR lahko podpira celostni teritorialni razvoj v programih v okviru obeh ciljev iz člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/1060 v skladu s poglavjem II naslova III navedene uredbe.

2.   Države članice izvajajo celostni teritorialni razvoj ob podpori ESRR izključno v oblikah iz člena 28 Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 10

Podpora območjem z omejenimi možnostmi

ESRR v skladu s členom 174 PDEU namenja posebno pozornost obravnavanju izzivov, s katerimi se soočajo regije in območja z omejenimi možnostmi, zlasti podeželje in območja, ki so močno in trajno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Države članice v svojih sporazumih o partnerstvu v skladu s točko (i) prvega pododstavka člena 11(1) Uredbe (EU) 2021/1060 po potrebi določijo celostni pristop k obravnavanju demografskih izzivov ali posebnih potreb teh regij in območij. Tak celostni pristop lahko vključuje zavezo o namenskem financiranju v ta namen.

Člen 11

Trajnostni razvoj mest

1.   ESRR za obravnavanje gospodarskih, okoljskih, podnebnih, demografskih in socialnih izzivov podpira celostni teritorialni razvoj na podlagi teritorialnih strategij ali strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu s členom 29 oziroma 32 Uredbe (EU) 2021/1060, pri čemer so v programih v okviru obeh ciljev iz člena 5(2) navedene uredbe v ospredju mestna območja, vključno s funkcionalnimi mestnimi območji (v nadaljnjem besedilu: trajnostni razvoj mest).

Posebna pozornost se nameni reševanju okoljskih in podnebnih izzivov, zlasti prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050, izkoriščanju potenciala digitalnih tehnologij za inovacije in podpori razvoju funkcionalnih mestnih območij. V tem okviru se sredstva za trajnostni razvoj mest, načrtovana v okviru prednostnih nalog, ki ustrezajo ciljema politike 1 in 2, upoštevajo pri zahtevah glede tematske koncentracije iz člena 4.

2.   Vsaj 8 % sredstev iz ESRR se na nacionalni ravni v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, razen za tehnično pomoč, dodeli za trajnostni razvoj mest v eni ali več oblikah iz člena 28 Uredbe (EU) 2021/1060.

Zadevni teritorialni organi ali telesa izberejo operacije v skladu s členom 29(3) in točko (d) člena 32(3) Uredbe (EU) 2021/1060 ali sodelujejo pri njihovem izboru.

V zadevnih programih se za ta namen določijo načrtovani zneski v skladu s točko (d)(viii) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

3.   Delež dodeljenih sredstev za trajnostni razvoj mest iz odstavka 2 tega člena velja v celotnem programskem obdobju, ko se dodeljena sredstva iz ESRR prerazporedijo med prednostnimi nalogami programa ali med programi, vključno med vmesnim pregledom v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2021/1060.

4.   Kadar se dodeljena sredstva iz ESRR zmanjšajo po sprostitvi obveznosti v skladu s členom 105 Uredbe (EU) 2021/1060 ali zaradi finančnih popravkov s strani Komisije v skladu s členom 104 navedene uredbe, se izpolnjevanje odstavka 2 tega člena ne oceni ponovno.

Člen 12

Evropska pobuda za mesta

1.   ESRR podpira evropsko pobudo za mesta, ki jo izvaja Komisija v okviru neposrednega in posrednega upravljanja.

Ta pobuda zajema vsa mestna območja, vključno s funkcionalnimi mestnimi območji, in podpira agendo EU za mesta, vključno s podporo za sodelovanje lokalnih organov v tematskih partnerstvih, oblikovanih v okviru agende EU za mesta.

2.   Evropska pobuda za mesta je v zvezi s trajnostnim razvojem mest sestavljena iz naslednjih dveh sklopov:

| (a) | podpora inovativnim ukrepom; |
| --- | --- |

(a)

podpora inovativnim ukrepom;

| (b) | podpora za krepitev zmogljivosti in znanja, ocene teritorialnega učinka, razvoj politike in komuniciranje. |
| --- | --- |

(b)

podpora za krepitev zmogljivosti in znanja, ocene teritorialnega učinka, razvoj politike in komuniciranje.

Na zahtevo ene ali več držav članic lahko evropska pobuda za mesta podpre tudi medvladno sodelovanje na področju mestne politike. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti sodelovanju pri krepitvi zmogljivosti na lokalni ravni, da bi dosegli cilje ZN za trajnostni razvoj.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti poroča o razvoju dogodkov v okviru evropske pobude za mesta.

3.   Model upravljanja evropske pobude za mesta vključuje sodelovanje držav članic, regionalnih in lokalnih organov in mest ter zagotavlja ustrezno usklajevanje in dopolnjevanje z namenskim programom iz točke (b) člena 3(3) Uredbe (EU) 2021/1059, ki obravnava trajnostni razvoj mest.

Člen 13

Medregionalne naložbe v inovacije

1.   ESRR podpira Instrument za medregionalne naložbe v inovacije.

2.   Instrument za medregionalne naložbe v inovacije podpira trženje in širjenje medregionalnih inovacijskih projektov, ki bi lahko spodbudili razvoj evropskih vrednostnih verig.

3.   Instrument za medregionalne naložbe v inovacije je sestavljen iz naslednjih dveh sklopov, s katerima se v enaki meri podpira:

| (a) | finančno in svetovalno podporo za naložbe v medregionalne inovacijske projekte na skupnih področjih pametne specializacije; |
| --- | --- |

(a)

finančno in svetovalno podporo za naložbe v medregionalne inovacijske projekte na skupnih področjih pametne specializacije;

| (b) | finančno in svetovalno podporo ter krepitev zmogljivosti za razvoj vrednostnih verig v manj razvitih regijah. |
| --- | --- |

(b)

finančno in svetovalno podporo ter krepitev zmogljivosti za razvoj vrednostnih verig v manj razvitih regijah.

4.   Do 2 % sredstev je mogoče nameniti za dejavnosti učenja in ocenjevanja, da se izkoristijo in razširijo rezultati projektov, ki se podpirajo v okviru obeh sklopov.

5.   Komisija izvaja te naložbe v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

6.   Komisiji pri delu pomaga skupina strokovnjakov.

Skupino strokovnjakov sestavljajo predstavniki držav članic, regionalnih organov in mest ter predstavniki podjetij, raziskovalnih organizacij in organizacij civilne družbe. Pri sestavi strokovne skupine se prizadeva zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov.

Strokovna skupina podpira Komisijo pri določanju dolgoročnega delovnega programa in pripravi razpisov za zbiranje predlogov.

7.   Komisija pri izvajanju tega instrumenta zagotovi usklajevanje in sinergijo z drugimi programi in instrumenti financiranja Unije ter zlasti s sklopom „Interreg C“, kot je opredeljen v točki 3 člena 3 Uredbe (EU) 2021/1059.

8.   Instrument za medregionalne naložbe v inovacije zajema celotno ozemlje Unije.

Tretje države lahko v tem instrumentu sodelujejo v skladu z ureditvami iz členov 16 in 23 Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (25) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Obzorje Evropa).

Člen 14

Najbolj oddaljene regije

1.   Člen 4 se ne uporablja za posebna dodatna dodeljena sredstva za najbolj oddaljene regije. Ta posebna dodatna dodeljena sredstva se uporabijo za najbolj oddaljene regije, da bi se izravnali dodatni stroški, ki nastanejo v teh regijah zaradi ene ali več stalnih omejitev za njihov razvoj, iz člena 349 PDEU.

2.   Dodeljena sredstva iz odstavka 1 tega člena podpirajo:

| (a) | dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe iz člena 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe iz člena 5 te uredbe;

| (b) | z odstopanjem od člena 5 te uredbe ukrepe, ki zajemajo operativne stroške, da bi se izravnali dodatni stroški, ki nastanejo v najbolj oddaljenih regijah zaradi ene ali več stalnih omejitev za njihov razvoj iz člena 349 PDEU. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 5 te uredbe ukrepe, ki zajemajo operativne stroške, da bi se izravnali dodatni stroški, ki nastanejo v najbolj oddaljenih regijah zaradi ene ali več stalnih omejitev za njihov razvoj iz člena 349 PDEU.

Dodeljena sredstva iz odstavka 1 tega člena lahko podprejo tudi izdatke, ki zajemajo nadomestilo, dodeljeno za zagotavljanje obveznosti javne službe in izvajanje pogodb na področju javnih storitev v najbolj oddaljenih regijah.

3.   Dodeljena sredstva iz odstavka 1 tega člena ne podpirajo:

| (a) | operacij, ki vključujejo izdelke, navedene v Prilogi I k PDEU; |
| --- | --- |

(a)

operacij, ki vključujejo izdelke, navedene v Prilogi I k PDEU;

| (b) | pomoči za prevoz oseb, dovoljene v skladu s točko (a) člena 107(2) PDEU; |
| --- | --- |

(b)

pomoči za prevoz oseb, dovoljene v skladu s točko (a) člena 107(2) PDEU;

| (c) | davčnih oprostitev in oprostitev socialnih prispevkov; |
| --- | --- |

(c)

davčnih oprostitev in oprostitev socialnih prispevkov;

| (d) | obveznosti javne službe, ki jih ne izvajajo podjetja in pri katerih država izvaja javna pooblastila. |
| --- | --- |

(d)

obveznosti javne službe, ki jih ne izvajajo podjetja in pri katerih država izvaja javna pooblastila.

4.   Z odstopanjem od točke (c) člena 5(1) lahko ESRR podpira produktivne naložbe v podjetjih v najbolj oddaljenih regijah, ne glede na velikost teh podjetij.

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Prehodne določbe

Uredbi (EU) št. 1300/2013 in (EU) št. 1301/2013 ali kateri koli akt, sprejet na njuni podlagi, se še naprej uporabljajo za programe in operacije, ki jih v programskem obdobju 2014–2020 podpira ESRR ali Kohezijski sklad.

Člen 16

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 1. julija 2021.

3.   Prenos pooblastila iz člena 8(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 8(4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 17

Pregled

Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2027 v skladu s členom 177 PDEU.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 62, 15.2.2019, str. 90.

1

(2)  
  UL C 86, 7.3.2019, str. 115.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 566) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (glej stran 159 tega Uradnega lista).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (UL L 156, 19.6.2018, str. 75).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (UL L 107, 26.3.2021, str. 1).

10

(11)  Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 347, 20.12.2013, str. 924).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (glej stran 21 tega Uradnega lista).

13

(14)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

14

(15)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

15

(16)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

16

(17)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

17

(18)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

18

(19)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

19

(20)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

21

(22)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

22

(23)  Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti zunanjega financiranja (glej stran 94 tega Uradnega lista).

23

(24)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

25

---

PRILOGA I

SKUPNI KAZALNIKI UČINKOV IN REZULTATOV ZA ESRR IN KOHEZIJSKI SKLAD - ČLEN 8(1)
   (1)

Tabela 1

Skupni kazalniki učinkov in rezultatov za ESRR („naložbe za delovna mesta in rast” ter Interreg) in Kohezijski sklad
   (**)

| Cilj politike | Specifični cilj | Učinki | Rezultati |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1) |

Cilj politike

Specifični cilj

Učinki

Rezultati

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1)

| (i) | Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij |
| --- | --- |

(i)

Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij

RCO (2)01 – podprta podjetja (od tega: mikro, mala, srednja, velika)*
   (3)

RCO 02 – podjetja, podprta z nepovratnimi sredstvi*

RCR (4) 01 – ustvarjena delovna mesta v podprtih subjektih*

RCR 102 – raziskovalna delovna mesta, ustvarjena v podprtih subjektih*

RCO 03 – podjetja, podprta s finančnimi instrumenti*

RCO 04 – podjetja z nefinančno podporo*

RCO 05 – podprta nova podjetja*

RCO 06 – raziskovalci, ki delujejo v podprtih raziskovalnih ustanovah

RCO 07 – raziskovalne organizacije, ki sodelujejo v skupnih raziskovalnih projektih

RCR 02 – zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo (od tega: nepovratna sredstva, finančni instrumenti)*
   (3)

RCR 03 – mala in srednja podjetja (MSP), ki uvajajo inovacije pri proizvodih ali procesih*

RCR 04 – MSP, ki uvajajo inovacije pri trženju ali organizaciji*

RCO 08 – nominalna vrednost opreme za raziskave in inovacije

RCO 10 – podjetja, ki sodelujejo z raziskovalnimi organizacijami

RCO 96 – medregionalne naložbe za inovacije v projekte Unije*

RCR 05 – MSP, ki uvajajo inovacije interno*

RCR 06 – vložene patentne prijave*

RCR 07 – prijave blagovne znamke in modelov*

RCR 08 – publikacije v okviru podprtih projektov

| (ii) | Izkoriščanje prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe |
| --- | --- |

(ii)

Izkoriščanje prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe

RCO 13 – vrednost digitalnih storitev, produktov in procesov, razvitih za podjetja*

RCO 14 – javne ustanove, ki se podprejo za razvoj digitalnih storitev, produktov in procesov*

RCR 11 – uporabniki novih in nadgrajenih javnih digitalnih storitev, produktov in procesov*

RCR 12 – uporabniki novih in nadgrajenih digitalnih storitev, produktov in procesov, ki jih razvijejo podjetja*

RCR 13 – podjetja, ki dosegajo visoko digitalno intenzivnost*

| (iii) | Krepitev trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanje delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami |
| --- | --- |

(iii)

Krepitev trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanje delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami

RCO 15 – ustvarjena zmogljivost za podjetniški inkubator*

RCO 103 – podprta podjetja z visoko rastjo*

RCR 17 – nova podjetja, ki preživijo na trgu*

RCR 18 – MSP, ki uporabljajo storitve inkubatorja po ustanovitvi podjetniškega inkubatorja*

RCR 19 – podjetja z večjim prometom*

RCR 25 – MSP z večjo dodano vrednostjo na zaposlenega*

| (iv) | Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo |
| --- | --- |

(iv)

Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

RCO 16 – udeležba institucionalnih deležnikov v procesu podjetniškega odkrivanja

RCO 101 – MSP, ki vlagajo v znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo
  *

RCR 97 – podprta vajeništva v MSP

RCR 98 – zaposleni v MSP, ki zaključijo usposabljanje za znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo (glede na vrsto znanj in spretnosti: tehnična, upravljavska, podjetniška, zelena, drugo) (3)
  *

| (v) | Izboljšanje digitalne povezljivosti |
| --- | --- |

(v)

Izboljšanje digitalne povezljivosti

RCO 41 – dodatna stanovanja z dostopom do zelo visokozmogljivega širokopasovnega omrežja

RCO 42 – dodatna podjetja z dostopom do zelo visokozmogljivega širokopasovnega omrežja

RCR 53 – stanovanja z naročninami na zelo visokozmogljivo širokopasovno omrežje

RCR 54 – podjetja z naročninami na zelo visokozmogljivo širokopasovno omrežje

| 2. | Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2) |
| --- | --- |

2.

Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2)

| (i) | Spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov |
| --- | --- |

(i)

Spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

RCO 18 – stanovanja z boljšo energetsko učinkovitostjo

RCO 19 – javne stavbe z boljšo energetsko učinkovitostjo

RCO 20 – novozgrajena ali izboljšana omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje

RCO 104 – število enot z visoko učinkovito soproizvodnjo

RCO 123 – Stanovanja z vgrajenimi kotli in ogrevalnimi sistemi na zemeljski plin, ki nadomestijo naprave na trdna fosilna goriva

RCR 26 – letna poraba primarne energije (od tega: stanovanja, javne zgradbe, podjetja, drugo) (3)

RCR 29 – ocenjene emisije toplogrednih plinov*

RCR 105 – ocenjene emisije toplogrednih plinov iz kotlov in ogrevalnih sistemov, v katerih je trdna fosilna goriva zamenjal plin

| (ii) | Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v navedeni direktivi |
| --- | --- |

(ii)

Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v navedeni direktivi

RCO 22 – dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (3)
  *

RCO 97 – podprte skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov*

RCR 31 – skupna proizvodnja energije iz obnovljivih virov (od tega: električna energija, toplotna energija) (3)
  *

RCR 32 – dodatna nameščena operativna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov*

| (iii) | Razvoj pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe energije zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E) |
| --- | --- |

(iii)

Razvoj pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe energije zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E)

RCO 23 – digitalni sistemi upravljanja za pametne energetske sisteme

RCO 105 – rešitve za shranjevanje električne energije

RCO 124: novozgrajena ali izboljšana omrežja za prenos in distribucijo plina

RCR 33 – uporabniki, priključeni na pametne energetske sisteme

RCR 34 – uvedba projektov za pametne energetske sisteme

| (iv) | Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov |
| --- | --- |

(iv)

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov

RCO 24 – naložbe v nove ali nadgrajene sisteme za spremljanje nesreč ter za pripravljenost, opozarjanje in odzivanje na naravne nesreče*

RCO 122 – naložbe v nove ali nadgrajene sisteme za spremljanje nesreč, pripravljenost, opozarjanje in odzivanje na naravna tveganja, ki niso povezana s podnebjem, in tveganja, povezana s človekovim delovanjem

RCO 25 – novozgrajena ali utrjena zaščita pred poplavami za obalni pas, rečne bregove in bregove jezer

RCO 106 – novozgrajena ali utrjena zaščita pred zemeljskimi plazovi

RCO 26 – zgrajena ali nadgrajena zelena infrastruktura za prilagajanje na podnebne spremembe*

RCO 27 – nacionalne in podnacionalne strategije za prilagajanje na podnebne spremembe*

RCO 28 – območje, na katerem se izvajajo zaščitni ukrepi proti požarom v naravi

RCO 121 – območje, na katerem se izvajajo zaščitni ukrepi proti naravnim nesrečam, ki so povezane s podnebjem (razen poplav in gozdnih požarov)

RCR 35 – prebivalci, deležni zaščitnih ukrepov proti poplavam

RCR 36 – prebivalci, deležni zaščitnih ukrepov proti požarom v naravi

RCR 37 – prebivalci, deležni zaščitnih ukrepov proti naravnim nesrečam, povezanim s podnebjem (razen poplav ali požarov v naravi)

RCR 96 – prebivalci, deležni zaščitnih ukrepov proti naravnim tveganjem, ki niso povezana s podnebjem, in tveganjem, ki so povezana s človekovim delovanjem*

| (v) | Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri |
| --- | --- |

(v)

Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri

RCO 30 – dolžina novih ali nadgrajenih cevi v distribucijskih sistemih javnega vodovoda

RCO 31 – dolžina novih ali nadgrajenih cevi v javnem omrežju za zbiranje odpadne vode

RCO 32 – nova ali nadgrajena zmogljivost za čiščenje odpadne vode

RCR 41 – prebivalci, priklopljeni na izboljšan javni vodovod

RCR 42 – prebivalci, priklopljeni vsaj na sekundarno javno omrežje za čiščenje odpadne vode

RCR 43 – izguba vode v distribucijskih sistemih javnega vodovoda

| (vi) | Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri |
| --- | --- |

(vi)

Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri

RCO 34 – dodatna zmogljivost za recikliranje odpadkov

RCO 107 – naložbe v objekte za ločeno zbiranje odpadkov

RCO 119 – odpadki, pripravljeni za ponovno uporabo

RCR 103 – ločeno zbrani odpadki

RCR 47 – reciklirani odpadki

RCR 48 – odpadki, uporabljeni kot surovine

| (vii) | Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja |
| --- | --- |

(vii)

Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja

RCO 36 – zelena infrastruktura, podprta za druge namene in ne za prilagajanje na podnebne spremembe

RCO 37 – površina območij Natura 2000, na katerih se izvajajo zaščitni in sanacijski ukrepi

RCO 38 – podprta površina saniranih zemljišč

RCO 39 – površina, pokrita z nameščenimi sistemi za spremljanje onesnaženosti zraka

RCR 50 – prebivalci, deležni ukrepov za kakovost zraka*

RCR 95 – prebivalci, ki imajo dostop do nove ali izboljšane zelene infrastrukture*

RCR 52 – sanirano zemljišče, ki se uporablja za zelene površine, socialna stanovanja, gospodarske ali druge namene

| (viii) | Spodbujanje trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika |
| --- | --- |

(viii)

Spodbujanje trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika

RCO 55 – dolžina novih tramvajskih prog in prog podzemne železnice

RCO 56 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih tramvajskih prog in prog podzemne železnice

RCO 57 – zmogljivost okolju prijaznih tirnih vozil za javni prevoz*

RCO 58 – podprta namenska kolesarska infrastruktura*

RCO 59 – infrastruktura za alternativno gorivo (oskrbovalna/polnilna mesta)*

RCO 60 – mesta z novimi ali posodobljenimi digitaliziranimi sistemi mestnega prometa

RCR 62 – število potnikov na leto, ki uporabljajo novi ali posodobljeni javni prevoz

RCR 63 – število potnikov na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene tramvajske proge in proge podzemne železnice

RCR 64 – število potnikov na leto, ki uporabljajo namensko kolesarsko infrastrukturo

| 3. | Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3) |
| --- | --- |

3.

Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3)

| (i) | Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe |
| --- | --- |

(i)

Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe

RCO 43 – dolžina novih ali posodobljenih cest – TEN-T (5)

RCO 45 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih cest – TEN-T

RCO 108 – dolžina cest z novimi ali posodobljenimi sistemi za upravljanje prometa – TEN-T

RCO 47 – dolžina novih ali nadgrajenih železniških prog – TEN-T

RCO 49 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih železniških prog – TEN-T

RCO 51 – dolžina novih, nadgrajenih ali posodobljenih celinskih plovnih poti – TEN-T

RCO 109 – dolžina obratujočih železniških prog, opremljenih z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa – TEN-T

RCR 55 – število potnikov na leto, ki uporabljajo novozgrajene, obnovljene, nadgrajene ali posodobljene ceste

RCR 56 – prihranek časa zaradi izboljšane cestne infrastrukture

RCR 101 – prihranek časa zaradi izboljšane železniške infrastrukture

RCR 58 – število potnikov na leto, ki uporabljajo novozgrajene, nadgrajene, obnovljene ali posodobljene železniške proge

RCR 59 – železniški tovorni promet

RCR 60 – tovorni promet po celinskih plovnih poteh

| (ii) | Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo |
| --- | --- |

(ii)

Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo

RCO 44 – dolžina novih ali nadgrajenih cest – zunaj TEN-T

RCO 46 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih cest – zunaj TEN-T

RCO 110 – dolžina cest z novimi ali posodobljenimi sistemi za upravljanje prometa – zunaj TEN-T

RCO 48 – dolžina novih ali nadgrajenih železniških prog – zunaj TEN-T

RCO 50 – dolžina obnovljenih ali posodobljenih železniških prog – zunaj TEN-T

RCO 111 – dolžina obratujočih železniških prog, opremljenih z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa – zunaj TEN-T

RCO 52 – dolžina novih, nadgrajenih ali posodobljenih celinskih plovnih poti – zunaj TEN-T

RCO 53 – nove ali posodobljene železniške postaje in postajališča*

RCO 54 – nove ali posodobljene intermodalne povezave*

| 4. | Bolj socialna in vključujoča Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4) |
| --- | --- |

4.

Bolj socialna in vključujoča Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4)

| (i) | Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in vključevanja vanje ter dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

(i)

Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in vključevanja vanje ter dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva

RCO 61 – površina novih ali posodobljenih prostorov zavodov za zaposlovanje

RCR 65 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene prostore zavodov za zaposlovanje

| (ii) | Doslednejše zagotavljanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta |
| --- | --- |

(ii)

Doslednejše zagotavljanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta

RCO 66 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih ustanovah za varstvo otrok

RCO 67 – število otrok na razred v novih ali posodobljenih izobraževalnih ustanovah

RCR 70 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove za varstvo otrok

RCR 71 – število otrok na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene izobraževalne ustanove

| (iii) | Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |
| --- | --- |

(iii)

Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

RCO 65 – zmogljivost novih ali posodobljenih socialnih stanovanj*

RCO 113 – prebivalci, zajeti v projektih v okviru celostnih ukrepov za socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin*

RCR 67 – število uporabnikov na leto, ki uporabljajo nova ali posodobljena socialna stanovanja

| (iv) | Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |
| --- | --- |

(iv)

Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

RCO 63 – zmogljivost novih ali posodobljenih začasnih sprejemnih objektov

RCR 66 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene začasne sprejemne objekte

| (v) | Zagotavljanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti |
| --- | --- |

(v)

Zagotavljanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti

RCO 69 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov zdravstvenega varstva

RCO 70 – zmogljivost novih ali posodobljenih ustanov socialnega varstva (razen stanovanj)

RCR 72 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene storitve e-zdravstvenega varstva

RCR 73 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove zdravstvenega varstva

RCR 74 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene ustanove socialnega varstva

| (vi) | Krepitev vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah |
| --- | --- |

(vi)

Krepitev vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah

RCO 77 – število podprtih kulturnih in turističnih krajev*

RCR 77 – obiskovalci podprtih kulturnih in turističnih krajev*

| 5. | Evropa, ki je bliže državljanom, s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5) |
| --- | --- |

5.

Evropa, ki je bliže državljanom, s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5)

| (i) | Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na mestnih območjih |
| --- | --- |

(i)

Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na mestnih območjih

RCO 74 – prebivalci, zajeti s projekti v okviru strategij za celostni teritorialni razvoj*

RCO 75 – podprte strategije za celostni teritorialni razvoj*

RCO 76 – integrirani projekti za teritorialni razvoj

RCO 80 – podprte strategije lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti*

RCO 112 – zainteresirane strani, vključene v pripravo in izvajanje strategij za celostni teritorialni razvoj

RCO 114 – odprt prostor, ustvarjen ali saniran na mestnih območjih*

| ii) | Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega lokalnega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja |
| --- | --- |

ii)

Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega lokalnega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja

Tabela 2

Dodatni skupni kazalniki učinkov in rezultatov za ESRR za Interreg

| Specifični kazalniki Interreg | RCO 81 – udeleženci v skupnih čezmejnih ukrepih
  RCO 115 – javni skupno organizirani čezmejni dogodki
  RCO 82 – udeleženci v skupnih ukrepih za spodbujanje enakosti spolov, enakih možnosti in socialnega vključevanja
  RCO 83 – skupno oblikovane strategije in akcijski načrti
  RCO 84 – skupno oblikovani pilotni ukrepi, izvedeni v okviru projektov
  RCO 116 – skupno razvite rešitve
  RCO 85 – udeleženci v skupnih programih usposabljanja
  RCO 117 – rešitve za ugotovljene čezmejne pravne ali upravne ovire
  RCO 86 – podpisani skupni upravni ali pravni sporazumi
  RCO 87 – organizacije, ki čezmejno sodelujejo
  RCO 118 – organizacije, ki sodelujejo pri večnivojskem upravljanju makroregionalnih strategij
  RCO 90 – projekti za čezmejna inovacijske mreže
  RCO 120 – projekti, ki podpirajo čezmejno sodelovanje za razvoj povezav med mestnimi in ruralnimi območji | RCR 79 – skupne strategije in akcijski načrti, ki jih uporabljajo organizacije
  RCR 104 – rešitve, ki jih uporabljajo ali nadgradijo organizacije
  RCR 81 – dokončanje skupnih programov usposabljanja
  RCR 82 – ublažene ali odpravljene čezmejne pravne ali upravne ovire
  RCR 83 – osebe, ki jih zajemajo podpisani skupni upravni ali pravni sporazumi
  RCR 84 – organizacije, ki čezmejno sodelujejo po zaključku projekta
  RCR 85 – udeleženci v skupnih čezmejnih ukrepih po zaključku projekta |
| --- | --- | --- |

Specifični kazalniki Interreg

RCO 81 – udeleženci v skupnih čezmejnih ukrepih

RCO 115 – javni skupno organizirani čezmejni dogodki

RCO 82 – udeleženci v skupnih ukrepih za spodbujanje enakosti spolov, enakih možnosti in socialnega vključevanja

RCO 83 – skupno oblikovane strategije in akcijski načrti

RCO 84 – skupno oblikovani pilotni ukrepi, izvedeni v okviru projektov

RCO 116 – skupno razvite rešitve

RCO 85 – udeleženci v skupnih programih usposabljanja

RCO 117 – rešitve za ugotovljene čezmejne pravne ali upravne ovire

RCO 86 – podpisani skupni upravni ali pravni sporazumi

RCO 87 – organizacije, ki čezmejno sodelujejo

RCO 118 – organizacije, ki sodelujejo pri večnivojskem upravljanju makroregionalnih strategij

RCO 90 – projekti za čezmejna inovacijske mreže

RCO 120 – projekti, ki podpirajo čezmejno sodelovanje za razvoj povezav med mestnimi in ruralnimi območji

RCR 79 – skupne strategije in akcijski načrti, ki jih uporabljajo organizacije

RCR 104 – rešitve, ki jih uporabljajo ali nadgradijo organizacije

RCR 81 – dokončanje skupnih programov usposabljanja

RCR 82 – ublažene ali odpravljene čezmejne pravne ali upravne ovire

RCR 83 – osebe, ki jih zajemajo podpisani skupni upravni ali pravni sporazumi

RCR 84 – organizacije, ki čezmejno sodelujejo po zaključku projekta

RCR 85 – udeleženci v skupnih čezmejnih ukrepih po zaključku projekta

---

(1)  Uporablja se za „naložbe za delovna mesta in rast” ter Interreg v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 16(1) in točko (b) člena 41(2) Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah) ter za „naložbe za delovna mesta in rast” v skladu s točko (d)(ii) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah) ter za Interreg v skladu s točko (e)(ii) člena 22(4) Uredbe (EU) 2021/1059 (Interreg).

(**)  Zaradi prikaza so skupni kazalniki učinkov in rezultatov razvrščeni po specifičnih ciljih znotraj cilja politike, vendar ne izključno na ta način. Zlasti pri cilju politike 5 se lahko uporabljajo ustrezni skupni kazalniki, navedeni za cilje politike 1 do 4. Poleg tega se za popoln pregled pričakovane in dejanske smotrnosti programov skupni kazalniki, označeni z (*), po potrebi lahko uporabijo za specifične cilje v okviru katerega koli od ciljev politike 1 do 4.

(2)  RCO: skupni kazalnik učinka REGIO.

(3)  Razčlenitev ni potrebna za načrtovanje programov, temveč samo za poročanje.

(4)  RCR: skupni kazalnik rezultatov REGIO.

(5)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

---

PRILOGA II

OSNOVNI NIZ KAZALNIKOV SMOTRNOSTI ZA ESRR IN KOHEZIJSKI SKLAD IZ ČLENA 8(3), KI JIH BO UPORABILA KOMISIJA PRI IZPOLNJEVANJU ZAHTEVE GLEDE POROČANJA IZ TOČKE (H)(III) ČLENA 41(3) FINANČNE UREDBE

| Cilj politike | Specifični cilj | Učinki | Rezultati |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1) |

Cilj politike

Specifični cilj

Učinki

Rezultati

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT (cilj politike 1)

| (i) | Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij |
| --- | --- |

(i)

Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij

CCO (1) 01 – podjetja, podprta za inovacije

CCO 02 – raziskovalci, ki delujejo v podprtih raziskovalnih ustanovah

CCR (2) 01 – mala in srednja podjetja (MSP) (3), ki uvajajo inovacije pri proizvodih, procesih, trženju ali organizaciji

| (ii) | Izkoriščanje prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe |
| --- | --- |

(ii)

Izkoriščanje prednosti digitalizacije za državljane, podjetja, raziskovalne organizacije in javne organe

CCO 03 – podjetja in javne ustanove, ki se podprejo za razvoj digitalnih produktov, storitev in procesov

CCR 02 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali nadgrajene digitalne produkte, storitve in procese

| (iii) | Krepitev trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanje delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami |
| --- | --- |

(iii)

Krepitev trajnostne rasti in konkurenčnosti MSP ter ustvarjanje delovnih mest v MSP, vključno s produktivnimi naložbami

CCO 04 – MSP, ki se podprejo za povečevanje rasti in konkurenčnosti

CCR 03 – delovna mesta, ustvarjena v podprtih podjetjih

| (iv) | Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo |
| --- | --- |

(iv)

Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

CCO 05 – MSP, ki vlagajo v znanja in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

CCR 04 – osebje MSP, ki dokonča usposabljanje za razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

| (v) | Izboljšanje digitalne povezljivosti |
| --- | --- |

(v)

Izboljšanje digitalne povezljivosti

CCO 13 – dodatna stanovanja in podjetja z dostopom do zelo visokozmogljivega širokopasovnega omrežja

CCR 12 – dodatna stanovanja in podjetja z naročninami na zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja

| 2. | Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2) |
| --- | --- |

2.

Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki prehaja na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika in je odporna, s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti (cilj politike 2)

| (i) | Spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov |
| --- | --- |

(i)

Spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

CCO 06 – naložbe v ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti

CCR 05 – prihranek pri letni porabi primarne energije

| (ii) | Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v direktivi |
| --- | --- |

(ii)

Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, določenimi v direktivi

CCO 07 – dodatna proizvodna zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov

CCR 06 – dodatno proizvedena energija iz obnovljivih virov

| (iii) | Razvoj pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe energije zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E) |
| --- | --- |

(iii)

Razvoj pametnih energetskih sistemov, omrežij ter hrambe energije zunaj vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E)

CCO 08 – digitalni sistemi upravljanja za pametne energetske sisteme

CCR 07 – dodatni uporabniki, priključeni na pametne energetske sisteme

| (iv) | Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov |
| --- | --- |

(iv)

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam in preprečevanja tveganja nesreč ter odpornosti, ob upoštevanju ekosistemskih pristopov

CCO 09 – naložbe v nove ali nadgrajene sisteme za spremljanje nesreč ter za pripravljenost, opozarjanje in odzivanje nanje

CCR 08 – dodatni prebivalci, deležni zaščitnih ukrepov proti poplavam, požarom v naravi in drugim naravnim nesrečam, ki so povezane s podnebjem

| (v) | Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri |
| --- | --- |

(v)

Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri

CCO 10 – nova ali nadgrajena zmogljivost za čiščenje odpadne vode

CCR 09 – dodatni prebivalci, priklopljeni vsaj na sekundarno čiščenje odpadne vode

| (vi) | Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri |
| --- | --- |

(vi)

Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri

CCO 11 – nova ali nadgrajena zmogljivost za recikliranje odpadkov

CCR 10 – dodatni reciklirani odpadki

| (vii) | Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja |
| --- | --- |

(vii)

Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja

CCO 12 – površina zelene infrastrukture

CCR 11 – prebivalci, deležni ukrepov za kakovost zraka

| (viii) | Spodbujanje trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika |
| --- | --- |

(viii)

Spodbujanje trajnostne večmodalne mestne mobilnosti v okviru prehoda na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij ogljika

CCO 16 – razširitev in posodobitev tramvajskih prog in prog podzemne železnice

CCR 15 – število uporabnikov na leto, ki jim služijo nove in posodobljene tramvajske proge in proge podzemne železnice

| 3. | Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3) |
| --- | --- |

3.

Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti (cilj politike 3)

| (i) | Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe |
| --- | --- |

(i)

Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, odpornega na podnebne spremembe

CCO 14 – TEN-T za ceste: nove, nadgrajene, obnovljene ali posodobljene ceste

CCO 15 – TEN-T za železnice: nove, nadgrajene, obnovljene ali posodobljene železnice

CCR 13 – prihranek časa zaradi izboljšane cestne infrastrukture

CCR 14 – število potnikov na leto, ki jim služi izboljšan železniški promet

| (ii) | Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo |
| --- | --- |

(ii)

Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, odporne na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo

CCO 22 – ceste zunaj TEN-T: nove, nadgrajene, obnovljene ali posodobljene ceste

CCO 23 – železnice zunaj TEN-T: nove, nadgrajene, obnovljene ali posodobljene železnice

| 4. | Bolj socialna in vključujoča Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4) |
| --- | --- |

4.

Bolj socialna in vključujoča Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic (cilj politike 4)

| (i) | Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in vključevanja vanje ter dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

(i)

Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in vključevanja vanje ter dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva

CCO 17 – površina novih ali posodobljenih prostorov zavodov za zaposlovanje

CCR 16 – število oseb, ki letno uporabljajo nove ali posodobljene prostore zavodov za zaposlovanje

| (ii) | Doslednejše zagotavljanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta |
| --- | --- |

(ii)

Doslednejše zagotavljanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja z razvojem dostopne infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta

CCO 18 – nova ali posodobljena zmogljivost ustanov za varstvo otrok in izobraževanje

CCR 17 – število uporabnikov na leto, ki jim služijo novi ali posodobljeni prostori ustanov za varstvo otrok in izobraževanje

| (iii) | Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |
| --- | --- |

(iii)

Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

CCO 19 – nova ali posodobljena zmogljivost socialnih stanovanj

CCO 25 – prebivalci, zajeti v projektih v okviru celostnih ukrepov za socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki in prikrajšanih skupin

CCR 18 – število oseb na leto, ki uporabljajo nova ali posodobljena socialna stanovanja

| (iv) | Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |
| --- | --- |

(iv)

Spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov, s celostnimi ukrepi, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

CCO 26 – nova ali posodobljena zmogljivost začasnih sprejemnih objektov

CCR 20 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene začasne sprejemne objekte

| (v) | Zagotavljanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti |
| --- | --- |

(v)

Zagotavljanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti

CCO 20 – nova ali posodobljena zmogljivost ustanov zdravstvenega varstva

CCR 19 – število oseb na leto, ki uporabljajo nove ali posodobljene storitve zdravstvenega varstva

| (vi) | Krepitev vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah |
| --- | --- |

(vi)

Krepitev vloge kulture in trajnostnega turizma pri gospodarskem razvoju, socialni vključenosti in socialnih inovacijah

CCO 24 – podprti kulturni in turistični kraji

CCR 21 – obiskovalci podprtih kulturnih in turističnih krajev

| 5. | Evropa, ki je bliže državljanom, s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5) |
| --- | --- |

5.

Evropa, ki je bliže državljanom, s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud (cilj politike 5)

| (i) | Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na mestnih območjih |
| --- | --- |

(i)

Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na mestnih območjih

CCO 21 – prebivalci, zajeti v strategijah za celostni teritorialni razvoj

| (ii) | Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja |
| --- | --- |

(ii)

Spodbujanje celostnega in vključujočega socialnega, gospodarskega in okoljskega razvoja, kulture, naravne dediščine, trajnostnega turizma in varnosti na območjih, ki niso mestna območja

---

(1)  CCO: osnovni skupni kazalnik učinkov REGIO.

(2)  CCR: osnovni skupni kazalnik učinkov REGIO.

(3)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 231/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 231/94

---

UREDBA (EU) 2021/1059 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 178, členov 209(1) in 212(2) ter člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR naj bi na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeval k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, vključno z izrecno navedbo čezmejnih regij. |
| --- | --- |

(1)

Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR naj bi na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeval k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, vključno z izrecno navedbo čezmejnih regij.

| (2) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (5) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na specifične cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Prav tako je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), kadar ena ali več držav članic in njihovih regij ter kadar ustrezne partnerske države in tretje države z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in nadzoru ter finančnem upravljanju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (5) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na specifične cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Prav tako je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), kadar ena ali več držav članic in njihovih regij ter kadar ustrezne partnerske države in tretje države z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in nadzoru ter finančnem upravljanju.

| (3) | Spodbujanje Interreg je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (6), posebne določbe v zvezi z regionalno pomočjo za naložbe podjetij vseh velikosti pa so prav tako vključene v oddelek o regionalni pomoči iz navedene uredbe in Smernice Komisije o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Glede na pridobljene tridesetletne izkušnje ter nizko finančno vrednost projektov in malo verjetni negativni vpliv na trgovino in konkurenco na eni strani ter glede na visoko dodano vrednost, ki so jo obstoječi programi prinesli teritorialni koheziji v Evropi, na drugi strani naj bi bilo področje uporabe pravil o državni pomoči v zvezi z javnim financiranjem projektov evropskega teritorialnega sodelovanja dodatno pojasnjeno s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014, s čimer naj bi bilo javno financiranje projektov Interreg v veliki meri izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve, izvajanje teh projektov pa močno olajšano. |
| --- | --- |

(3)

Spodbujanje Interreg je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (6), posebne določbe v zvezi z regionalno pomočjo za naložbe podjetij vseh velikosti pa so prav tako vključene v oddelek o regionalni pomoči iz navedene uredbe in Smernice Komisije o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Glede na pridobljene tridesetletne izkušnje ter nizko finančno vrednost projektov in malo verjetni negativni vpliv na trgovino in konkurenco na eni strani ter glede na visoko dodano vrednost, ki so jo obstoječi programi prinesli teritorialni koheziji v Evropi, na drugi strani naj bi bilo področje uporabe pravil o državni pomoči v zvezi z javnim financiranjem projektov evropskega teritorialnega sodelovanja dodatno pojasnjeno s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014, s čimer naj bi bilo javno financiranje projektov Interreg v veliki meri izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve, izvajanje teh projektov pa močno olajšano.

| (4) | Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh bi moral ESRR podpirati čezmejno, transnacionalno sodelovanje, medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja Interreg. Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ob tem pa zagotoviti, da se ohrani učinkovit obseg partnerstva za program. |
| --- | --- |

(4)

Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh bi moral ESRR podpirati čezmejno, transnacionalno sodelovanje, medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja Interreg. Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ob tem pa zagotoviti, da se ohrani učinkovit obseg partnerstva za program.

| (5) | Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in doseganja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov v vsa področja politike in doseganju skupnega cilja, da se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(5)

Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in doseganja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov v vsa področja politike in doseganju skupnega cilja, da se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (6) | V okviru sklopa čezmejnega sodelovanja bi si bilo treba prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izrabo neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 z naslovom „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah). Zato bi bilo treba programska območja za čezmejno sodelovanje opredeliti kot obmejne regije in območja, ali regije in območja, ki so oddaljena z največ 150 km morja, v katerih lahko učinkovito poteka čezmejno sodelovanje ali v katerih se lahko opredelijo funkcionalna območja, ne da bi to posegalo v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja. |
| --- | --- |

(6)

V okviru sklopa čezmejnega sodelovanja bi si bilo treba prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izrabo neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 z naslovom „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah). Zato bi bilo treba programska območja za čezmejno sodelovanje opredeliti kot obmejne regije in območja, ali regije in območja, ki so oddaljena z največ 150 km morja, v katerih lahko učinkovito poteka čezmejno sodelovanje ali v katerih se lahko opredelijo funkcionalna območja, ne da bi to posegalo v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja.

| (7) | Sklop čezmejnega sodelovanja bi moral zajemati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami oziroma njihovimi regijami in eno ali več državami oziroma regijami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije. |
| --- | --- |

(7)

Sklop čezmejnega sodelovanja bi moral zajemati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami oziroma njihovimi regijami in eno ali več državami oziroma regijami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije.

| (8) | Cilj sklopa transnacionalnega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije, ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti. Transnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša celinska območja Unije in območja okoli morskih bazenov s kar največjo prožnostjo, da bi zagotovili skladnost in neprekinjenost programov sodelovanja, vključno s prejšnjim zunanjim pomorskim čezmejnim sodelovanjem znotraj širšega okvira pomorskega sodelovanja, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, specifičnih ciljev takega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter možnosti vzpostavitve podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov. |
| --- | --- |

(8)

Cilj sklopa transnacionalnega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije, ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti. Transnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša celinska območja Unije in območja okoli morskih bazenov s kar največjo prožnostjo, da bi zagotovili skladnost in neprekinjenost programov sodelovanja, vključno s prejšnjim zunanjim pomorskim čezmejnim sodelovanjem znotraj širšega okvira pomorskega sodelovanja, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, specifičnih ciljev takega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter možnosti vzpostavitve podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov.

| (9) | Na podlagi izkušenj s čezmejnim in transnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh sklopov v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti poseben sklop za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij z njihovimi sosednjimi državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. V okviru tega sklopa bi se lahko objavili razpisi za predloge za kombinirano financiranje v okviru ESRR, Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: Sklep ČDO), ustanovljenega s Sklepom Sveta 2013/755/EU (9), prek načinov upravljanja, o katerih se dogovorijo sodelujoče države članice ter regije in tretje države. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi izkušenj s čezmejnim in transnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh sklopov v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti poseben sklop za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij z njihovimi sosednjimi državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. V okviru tega sklopa bi se lahko objavili razpisi za predloge za kombinirano financiranje v okviru ESRR, Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (8), in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: Sklep ČDO), ustanovljenega s Sklepom Sveta 2013/755/EU (9), prek načinov upravljanja, o katerih se dogovorijo sodelujoče države članice ter regije in tretje države.

| (10) | Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru Interreg bi se moral sklop medregionalnega sodelovanja osredotočiti na večjo učinkovitosti kohezijske politike, in sicer s štirimi posebnimi programi: program za omogočanje izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti s poudarkom na ciljih politike in specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, in to v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in vključevanjem dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi cilja „naložbe za delovna mesta in rast“; program, namenjen izmenjavi izkušenj in krepitvi zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, ob upoštevanju povezav med urbanimi območji in podeželjem, vključno s podporo ukrepom, razvitim v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/1058, ki dopolnjujejo in so usklajeni s pobudo iz člena 12 navedene uredbe; program za izmenjavo izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg, uskladitve in poenostavitve ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vi) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060, in za podporo vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki so že bila ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in makroregionalnih strategij; ter program za izboljšanje analize razvojnih trendov. Vsi štirje programi v okviru sklopa medregionalnega sodelovanja bi morali vključevati celotno Unijo in biti odprti tudi za sodelovanje tretjih držav. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru Interreg bi se moral sklop medregionalnega sodelovanja osredotočiti na večjo učinkovitosti kohezijske politike, in sicer s štirimi posebnimi programi: program za omogočanje izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti s poudarkom na ciljih politike in specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, in to v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in vključevanjem dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi cilja „naložbe za delovna mesta in rast“; program, namenjen izmenjavi izkušenj in krepitvi zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, ob upoštevanju povezav med urbanimi območji in podeželjem, vključno s podporo ukrepom, razvitim v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/1058, ki dopolnjujejo in so usklajeni s pobudo iz člena 12 navedene uredbe; program za izmenjavo izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg, uskladitve in poenostavitve ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vi) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060, in za podporo vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki so že bila ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in makroregionalnih strategij; ter program za izboljšanje analize razvojnih trendov. Vsi štirje programi v okviru sklopa medregionalnega sodelovanja bi morali vključevati celotno Unijo in biti odprti tudi za sodelovanje tretjih držav.

| (11) | Določiti bi bilo treba skupna objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij, določenem z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(11)

Določiti bi bilo treba skupna objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij, določenem z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (12) | Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostavljati vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in instrumenti Unije za zunanje financiranje, Instrument za predpristopno pomoč (IPA III), vzpostavljen z uredbo (Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA III) (v nadaljnjem besedilu: uredba IPA III), NDICI in Sklep ČDO morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, transnacionalnega sodelovanja, medregionalnega sodelovanja in sodelovanja najbolj oddaljenih regij. Podpora iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri sredstvih IPA III, dodeljenih za čezmejno sodelovanje (IPA III-CBC), in sredstvih NDICI, dodeljenih za čezmejno sodelovanje za sosedsko geografsko območje (NDICI-CBC), bi bilo treba podporo iz ESRR dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III-CBC in NDICI-CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu. |
| --- | --- |

(12)

Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostavljati vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in instrumenti Unije za zunanje financiranje, Instrument za predpristopno pomoč (IPA III), vzpostavljen z uredbo (Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA III) (v nadaljnjem besedilu: uredba IPA III), NDICI in Sklep ČDO morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, transnacionalnega sodelovanja, medregionalnega sodelovanja in sodelovanja najbolj oddaljenih regij. Podpora iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri sredstvih IPA III, dodeljenih za čezmejno sodelovanje (IPA III-CBC), in sredstvih NDICI, dodeljenih za čezmejno sodelovanje za sosedsko geografsko območje (NDICI-CBC), bi bilo treba podporo iz ESRR dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III-CBC in NDICI-CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu.

| (13) | Pomoč IPA III naj bi bila usmerjena predvsem na pomoč upravičencem do IPA III za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije ter regionalnega in lokalnega razvoja. S pomočjo IPA III naj bi se še naprej podpirala prizadevanja upravičencev do IPA III za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA III naj bi obravnavala varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov. |
| --- | --- |

(13)

Pomoč IPA III naj bi bila usmerjena predvsem na pomoč upravičencem do IPA III za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije ter regionalnega in lokalnega razvoja. S pomočjo IPA III naj bi se še naprej podpirala prizadevanja upravičencev do IPA III za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA III naj bi obravnavala varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov.

| (14) | V zvezi s pomočjo NDICI bi Unija morala razviti posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja. Ta uredba bi zato morala podpirati notranje in zunanje vidike zadevnih makroregionalnih strategij. Navedene pobude so strateško pomembne in nudijo pomembne politične okvire za poglobitev odnosov z državami partnericami in med njimi, na podlagi načel vzajemne odgovornosti ter skupne in deljene odgovornosti. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi s pomočjo NDICI bi Unija morala razviti posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja. Ta uredba bi zato morala podpirati notranje in zunanje vidike zadevnih makroregionalnih strategij. Navedene pobude so strateško pomembne in nudijo pomembne politične okvire za poglobitev odnosov z državami partnericami in med njimi, na podlagi načel vzajemne odgovornosti ter skupne in deljene odgovornosti.

| (15) | Še naprej je treba opazovati vlogo Evropske službe za zunanje delovanje, ustanovljene s Sklepom Sveta 2010/427/EU (12), in vlogo Komisije pri pripravi strateškega načrtovanja in načrtovanja programov Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI. |
| --- | --- |

(15)

Še naprej je treba opazovati vlogo Evropske službe za zunanje delovanje, ustanovljene s Sklepom Sveta 2010/427/EU (12), in vlogo Komisije pri pripravi strateškega načrtovanja in načrtovanja programov Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI.

| (16) | Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi z izboljšanjem pogojev, pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij Unije, da se poenostavi in okrepi njihovo sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ter tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“. To sodelovanje bi se lahko izvedlo v tesnem partnerstvu z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje. |
| --- | --- |

(16)

Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi z izboljšanjem pogojev, pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij Unije, da se poenostavi in okrepi njihovo sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ter tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“. To sodelovanje bi se lahko izvedlo v tesnem partnerstvu z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje.

| (17) | Ta uredba bi morala določiti možnost sodelovanja ČDO v programih Interreg. Upoštevati bi bilo treba posebnosti in izzive ČDO, da bi bila njihova dostop in sodelovanje čim bolj učinkovita. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba bi morala določiti možnost sodelovanja ČDO v programih Interreg. Upoštevati bi bilo treba posebnosti in izzive ČDO, da bi bila njihova dostop in sodelovanje čim bolj učinkovita.

| (18) | Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsakega od različnih sklopov Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, transnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi sklopi. |
| --- | --- |

(18)

Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsakega od različnih sklopov Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, transnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi sklopi.

| (19) | Za čim bolj učinkovito uporabo podpore iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za organiziranje vračila takšne podpore v primerih, kadar ni mogoče sprejeti programov zunanjega sodelovanja ali kadar je program treba opustiti, tudi v zvezi s tretjimi državami, ki ne prejemajo podpore od nobenega instrumenta Unije za financiranje. Ta mehanizem bi si moral prizadevati za optimalno delovanje programov in čim bolj usklajeno delovanje navedenih instrumentov. |
| --- | --- |

(19)

Za čim bolj učinkovito uporabo podpore iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za organiziranje vračila takšne podpore v primerih, kadar ni mogoče sprejeti programov zunanjega sodelovanja ali kadar je program treba opustiti, tudi v zvezi s tretjimi državami, ki ne prejemajo podpore od nobenega instrumenta Unije za financiranje. Ta mehanizem bi si moral prizadevati za optimalno delovanje programov in čim bolj usklajeno delovanje navedenih instrumentov.

| (20) | ESRR bi moral v okviru Interreg prispevati k specifičnim ciljem v okviru ciljev kohezijske politike. Vendar bi bilo treba seznam specifičnih ciljev v okviru različnih ciljev politike prilagoditi posebnim potrebam Interreg, da se s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg omogočijo ukrepi, kot so tisti v okviru ESS, v skladu s točkami (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(20)

ESRR bi moral v okviru Interreg prispevati k specifičnim ciljem v okviru ciljev kohezijske politike. Vendar bi bilo treba seznam specifičnih ciljev v okviru različnih ciljev politike prilagoditi posebnim potrebam Interreg, da se s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg omogočijo ukrepi, kot so tisti v okviru ESS, v skladu s točkami (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (21) | V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se mora čezmejni program „PEACE PLUS“ nadaljevati in se opirati na delo prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Zaradi njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da ESRR, kadar je navedeni program namenjen podpori miru in spravi, prav tako prispeva k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti in sodelovanja v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti navedenega programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v navedeni program vključi kot zunanji namenski prejemek. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za tisti del navedenega programa, ki zadeva operacije v podporo miru in spravi. |
| --- | --- |

(21)

V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se mora čezmejni program „PEACE PLUS“ nadaljevati in se opirati na delo prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Zaradi njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da ESRR, kadar je navedeni program namenjen podpori miru in spravi, prav tako prispeva k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti in sodelovanja v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti navedenega programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v navedeni program vključi kot zunanji namenski prejemek. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za tisti del navedenega programa, ki zadeva operacije v podporo miru in spravi.

| (22) | S to uredbo bi bilo treba dodati dva specifična cilja Interreg: cilj za podporo krepitvi institucionalnih zmogljivosti, izboljšanju pravnega in upravnega sodelovanja, zlasti v zvezi z izvajanjem sporočila o obmejnih regijah, krepitev sodelovanja med državljani in institucijami, razvoj in usklajevanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (people to people action); ter drugi cilj za obravnavo vprašanj sodelovanja v zvezi z varnostjo, varovanjem, upravljanjem mejnih prehodov in migracij. |
| --- | --- |

(22)

S to uredbo bi bilo treba dodati dva specifična cilja Interreg: cilj za podporo krepitvi institucionalnih zmogljivosti, izboljšanju pravnega in upravnega sodelovanja, zlasti v zvezi z izvajanjem sporočila o obmejnih regijah, krepitev sodelovanja med državljani in institucijami, razvoj in usklajevanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (people to people action); ter drugi cilj za obravnavo vprašanj sodelovanja v zvezi z varnostjo, varovanjem, upravljanjem mejnih prehodov in migracij.

| (23) | Večji del podpore Unije bi moral biti usmerjen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek Interreg čim bolj povečal. Okrepiti bi bilo treba sinergije med sklopi Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje. |
| --- | --- |

(23)

Večji del podpore Unije bi moral biti usmerjen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek Interreg čim bolj povečal. Okrepiti bi bilo treba sinergije med sklopi Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje.

| (24) | Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060. Te posebne določbe bi morale biti preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence. |
| --- | --- |

(24)

Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060. Te posebne določbe bi morale biti preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence.

| (25) | Določbe iz programskega obdobja 2014–2020 o merilih, da se operacije obravnavajo kot operacije z resnično skupnim sodelovanjem, o partnerstvu v okviru operacije Interreg ter o obveznostih vodilnega partnerja bi bilo treba obdržati. Partnerji Interreg bi morali sodelovati pri razvoju in izvajanju ter pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem, v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v dveh razsežnostih sodelovanja od navedenih štirih, saj bi moralo biti enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in instrumenta Unije za zunanje financiranje tako na ravni programov kot tudi operacij. |
| --- | --- |

(25)

Določbe iz programskega obdobja 2014–2020 o merilih, da se operacije obravnavajo kot operacije z resnično skupnim sodelovanjem, o partnerstvu v okviru operacije Interreg ter o obveznostih vodilnega partnerja bi bilo treba obdržati. Partnerji Interreg bi morali sodelovati pri razvoju in izvajanju ter pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem, v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v dveh razsežnostih sodelovanja od navedenih štirih, saj bi moralo biti enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in instrumenta Unije za zunanje financiranje tako na ravni programov kot tudi operacij.

| (26) | V okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti povezovanja med ljudmi in projekti manjšega obsega pomembni in uspešni instrumenti z veliko evropsko dodano vrednostjo, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Ti projekti so se do zdaj podpirali iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov, čeprav niso bili nikoli predmet posebnih določb, zaradi česar bi bilo treba pojasniti pravila, ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov povezovanja med ljudmi in projektov manjšega obsega, tudi glede na lokalni in regionalni razvoj, ter da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto nimajo izkušenj z vlaganjem prošenj za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov. |
| --- | --- |

(26)

V okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti povezovanja med ljudmi in projekti manjšega obsega pomembni in uspešni instrumenti z veliko evropsko dodano vrednostjo, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Ti projekti so se do zdaj podpirali iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov, čeprav niso bili nikoli predmet posebnih določb, zaradi česar bi bilo treba pojasniti pravila, ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov povezovanja med ljudmi in projektov manjšega obsega, tudi glede na lokalni in regionalni razvoj, ter da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto nimajo izkušenj z vlaganjem prošenj za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov.

| (27) | Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov, med drugim za regionalne kontaktne točke, imenovane tudi antene, ki so pomembne kontaktne točke za predlagatelje in izvajalce projektov in je torej prek njih mogoče neposredno dostopati do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa, zlasti pa za nadzor in prevajanje, bi morala biti zgornja meja za izdatke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali zunanji čezmejni programi Interreg morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči, tudi za regionalne podružnice skupnih sekretariatov in kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene, da bi bile bliže morebitnim upravičencem in partnerjem. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov, med drugim za regionalne kontaktne točke, imenovane tudi antene, ki so pomembne kontaktne točke za predlagatelje in izvajalce projektov in je torej prek njih mogoče neposredno dostopati do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa, zlasti pa za nadzor in prevajanje, bi morala biti zgornja meja za izdatke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali zunanji čezmejni programi Interreg morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči, tudi za regionalne podružnice skupnih sekretariatov in kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene, da bi bile bliže morebitnim upravičencem in partnerjem.

| (28) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskega financiranja. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskega financiranja.

| (29) | Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, kažejo, da bi bilo treba nadaljevati s sistemom, ki uvaja jasno hierarhijo pravil o upravičenosti izdatkov, ter ohraniti načelo pravil o upravičenosti izdatkov na ravni Unije in za program Interreg v celoti, da bi se izognili vsakršnim nasprotjem ali nedoslednostim med različnimi uredbami ter med pravom Unije in nacionalnim pravom. Dodatna pravila, ki jih sprejme ena država članica in ki bi veljala le za upravičence v tej državi članici, bi bilo treba omejiti na najmanjši možni obseg. V to uredbo bi bilo treba zlasti vključiti Delegirano uredbo Komisijo (EU) št. 481/2014 (15), sprejeto za programsko obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

(29)

Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, kažejo, da bi bilo treba nadaljevati s sistemom, ki uvaja jasno hierarhijo pravil o upravičenosti izdatkov, ter ohraniti načelo pravil o upravičenosti izdatkov na ravni Unije in za program Interreg v celoti, da bi se izognili vsakršnim nasprotjem ali nedoslednostim med različnimi uredbami ter med pravom Unije in nacionalnim pravom. Dodatna pravila, ki jih sprejme ena država članica in ki bi veljala le za upravičence v tej državi članici, bi bilo treba omejiti na najmanjši možni obseg. V to uredbo bi bilo treba zlasti vključiti Delegirano uredbo Komisijo (EU) št. 481/2014 (15), sprejeto za programsko obdobje 2014–2020.

| (30) | Države članice bi bilo treba spodbuditi, da prenesejo naloge organa upravljanja na EZTS ali da tako združenje, tako kot druge čezmejne pravne subjekte, zadolžijo za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali enega ali več skladov za male projekte ali da deluje kot edini partner. V tem oziru bi bilo treba na podlagi prava ene od sodelujočih držav ustanoviti čezmejni pravni subjekt, vključno z evroregijami, ki je pravna oseba, omogočiti pa bi bilo treba tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih organov iz vseh sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi bilo treba spodbuditi, da prenesejo naloge organa upravljanja na EZTS ali da tako združenje, tako kot druge čezmejne pravne subjekte, zadolžijo za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali enega ali več skladov za male projekte ali da deluje kot edini partner. V tem oziru bi bilo treba na podlagi prava ene od sodelujočih držav ustanoviti čezmejni pravni subjekt, vključno z evroregijami, ki je pravna oseba, omogočiti pa bi bilo treba tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih organov iz vseh sodelujočih držav.

| (31) | Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do vodilnega partnerja, bi bilo treba to plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji. Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do vodilnega partnerja, bi bilo treba to plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji. Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije.

| (32) | Na podlagi člena 63(9) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) morajo pravila za posamezni sektor upoštevati potrebe programov Interreg, zlasti glede revizijske funkcije. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi člena 63(9) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) morajo pravila za posamezni sektor upoštevati potrebe programov Interreg, zlasti glede revizijske funkcije. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico.

| (33) | Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki sega od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar pa je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave. |
| --- | --- |

(33)

Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki sega od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar pa je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave.

| (34) | Da bi se v sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO lahko uporabljal večinoma skupen sklop pravil, bi morala ta uredba veljati tudi za udeležbo tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, razen če so v posebnem poglavju te uredbe določena posebna pravila. V tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO se lahko vzpostavijo organi, ki so primerljivi organom, pristojnim za program Interreg. Začetni datum za upravičenost izdatkov bi moral biti povezan s podpisom sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO. Javna naročila za upravičence v tretji državi, partnerski državi ali ČDO bi morala potekati po pravilih o zunanjih javnih naročilih v skladu s finančno uredbo. Določiti bi bilo treba postopke za sklenitev sporazumov o financiranju z vsako od tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, pa tudi sporazumov med organom upravljanja in vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v zvezi s podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali v primeru prerazporeditve dodatnega prispevka iz tretje države, partnerske države ali ČDO v program Interreg, razen ko gre za nacionalno sofinanciranje. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se v sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO lahko uporabljal večinoma skupen sklop pravil, bi morala ta uredba veljati tudi za udeležbo tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, razen če so v posebnem poglavju te uredbe določena posebna pravila. V tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO se lahko vzpostavijo organi, ki so primerljivi organom, pristojnim za program Interreg. Začetni datum za upravičenost izdatkov bi moral biti povezan s podpisom sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO. Javna naročila za upravičence v tretji državi, partnerski državi ali ČDO bi morala potekati po pravilih o zunanjih javnih naročilih v skladu s finančno uredbo. Določiti bi bilo treba postopke za sklenitev sporazumov o financiranju z vsako od tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, pa tudi sporazumov med organom upravljanja in vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v zvezi s podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali v primeru prerazporeditve dodatnega prispevka iz tretje države, partnerske države ali ČDO v program Interreg, razen ko gre za nacionalno sofinanciranje.

| (35) | Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa bi moralo biti mogoče, da se lahko sodelovanje najbolj oddaljenih regij izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila o tem, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(35)

Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa bi moralo biti mogoče, da se lahko sodelovanje najbolj oddaljenih regij izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila o tem, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja.

| (36) | Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, z velikimi infrastrukturnimi projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), kažejo, da bi bilo treba postopke poenostaviti. Vendar bi Komisija morala obdržati nekatere pravice v zvezi z izbiro teh projektov. |
| --- | --- |

(36)

Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, z velikimi infrastrukturnimi projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), kažejo, da bi bilo treba postopke poenostaviti. Vendar bi Komisija morala obdržati nekatere pravice v zvezi z izbiro teh projektov.

| (37) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje in spremembo seznamov programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo in seznama skupnega zneska podpore Unije za vsak program Interreg. Na Komisijo bi bilo prav tako treba prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje večletnih strateških dokumentov za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Čeprav so ti akti splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, saj se določbe z njimi izvajajo le na tehnični ravni. Kadar je primerno, bi morali večletni strateški dokumenti za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije, upoštevati postopek, določen v uredbi IPA III in v Uredbi (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje in spremembo seznamov programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo in seznama skupnega zneska podpore Unije za vsak program Interreg. Na Komisijo bi bilo prav tako treba prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje večletnih strateških dokumentov za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Čeprav so ti akti splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, saj se določbe z njimi izvajajo le na tehnični ravni. Kadar je primerno, bi morali večletni strateški dokumenti za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije, upoštevati postopek, določen v uredbi IPA III in v Uredbi (EU) 2021/947.

| (38) | Za zagotovitev enotnih pogojev za odobritev programov Interreg in njihovih sprememb bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Kadar je primerno, bi morali zunanji čezmejni programi Interreg upoštevati postopke v odboru iz uredbe IPA III in Uredbe (EU) 2021/947 v zvezi s prvim sklepom o odobritvi navedenih programov. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev enotnih pogojev za odobritev programov Interreg in njihovih sprememb bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Kadar je primerno, bi morali zunanji čezmejni programi Interreg upoštevati postopke v odboru iz uredbe IPA III in Uredbe (EU) 2021/947 v zvezi s prvim sklepom o odobritvi navedenih programov.

| (39) | Zaradi dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (40) | Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba Interreg izvajati usklajeno, ter da bi se omogočilo njegovo takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba Interreg izvajati usklajeno, ter da bi se omogočilo njegovo takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (41) | Ker cilja te uredbe, in sicer spodbujanja sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(41)

Ker cilja te uredbe, in sicer spodbujanja sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| POGLAVJE I | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE I

| ODDELEK I | PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN SKLOPI PROGRAMOV INTERREG |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 1 | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Sklopi Interreg |
| --- | --- |

Člen 3

| ODDELEK II | GEOGRAFSKA POKRITOST |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 4 | Geografska pokritost čezmejnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Geografska pokritost transnacionalnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Geografska pokritost sodelovanja najbolj oddaljenih regij |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo |
| --- | --- |

Člen 8

| ODDELEK III | SREDSTVA IN STOPNJE SOFINANCIRANJA |
| --- | --- |

ODDELEK III

| Člen 9 | Sredstva ESRR za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Določbe, veljavne za vse sklade |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Seznam sredstev za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Vračilo sredstev in opustitev sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Stopnje sofinanciranja |
| --- | --- |

Člen 13

| POGLAVJE II | SPECIFIČNI CILJI INTERREG IN TEMATSKA KONCENTRACIJA |
| --- | --- |

POGLAVJE II

| Člen 14 | Specifični cilji Interreg |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Tematska koncentracija |
| --- | --- |

Člen 15

| POGLAVJE III | NAČRTOVANJE PROGRAMOV |
| --- | --- |

POGLAVJE III

| ODDELEK I | PRIPRAVA, ODOBRITEV IN SPREMEMBA PROGRAMOV INTERREG |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 16 | Priprava in predložitev programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Vsebina programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Odobritev programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Sprememba programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 19

| ODDELEK II | TERITORIALNI RAZVOJ |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 20 | Celostni teritorialni razvoj |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

Člen 21

| ODDELEK III | OPERACIJE IN SKLADI ZA MALE PROJEKTE |
| --- | --- |

ODDELEK III

| Člen 22 | Izbor operacij Interreg |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Partnerstvo znotraj operacij Interreg |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Podpora za projekte z omejenim finančnim obsegom |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Skladi za male projekte |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Naloge vodilnega partnerja |
| --- | --- |

Člen 26

| ODDELEK IV | TEHNIČNA POMOČ |
| --- | --- |

ODDELEK IV

| Člen 27 | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

Člen 27

| POGLAVJE IV | SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE IV

| ODDELEK I | SPREMLJANJE |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 28 | Odbor za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Sestava odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Naloge odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Pregled |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Posredovanje podatkov |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Končno poročilo o smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Kazalniki za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 34

| ODDELEK II | VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 35 | Vrednotenje v programskem obdobju |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Odgovornost organov upravljanja in partnerjev glede preglednosti in komuniciranja |
| --- | --- |

Člen 36

| POGLAVJE V | UPRAVIČENOST |
| --- | --- |

POGLAVJE V

| Člen 37 | Pravila o upravičenosti izdatkov |
| --- | --- |

Člen 37

| Člen 38 | Splošne določbe o upravičenosti kategorij stroškov |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Stroški osebja |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Pisarniški in administrativni stroški |
| --- | --- |

Člen 40

| Člen 41 | Potni in namestitveni stroški |
| --- | --- |

Člen 41

| Člen 42 | Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev |
| --- | --- |

Člen 42

| Člen 43 | Stroški opreme |
| --- | --- |

Člen 43

| Člen 44 | Stroški za infrastrukturo in gradnje |
| --- | --- |

Člen 44

| POGLAVJE VI | ORGANI, PRISTOJNI ZA PROGRAM INTERREG, UPRAVLJANJE, NADZOR IN REVIZIJA |
| --- | --- |

POGLAVJE VI

| Člen 45 | Organi, pristojni za program Interreg |
| --- | --- |

Člen 45

| Člen 46 | Naloge organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 46

| Člen 47 | Računovodska funkcija |
| --- | --- |

Člen 47

| Člen 48 | Naloge revizijskega organa |
| --- | --- |

Člen 48

| Člen 49 | Revizije operacij |
| --- | --- |

Člen 49

| POGLAVJE VII | FINANČNO UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE VII

| Člen 50 | Proračunske obveznosti |
| --- | --- |

Člen 50

| Člen 51 | Plačila in predfinanciranje |
| --- | --- |

Člen 51

| Člen 52 | Izterjave |
| --- | --- |

Člen 52

| POGLAVJE VIII | SODELOVANJE TRETJIH DRŽAV ALI PARTNERSKIH DRŽAV, ČDO ALI ORGANIZACIJ ZA REGIONALNO POVEZOVANJE IN SODELOVANJE V PROGRAMIH INTERREG V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA |
| --- | --- |

POGLAVJE VIII

| Člen 53 | Veljavne določbe |
| --- | --- |

Člen 53

| Člen 54 | Organi, pristojni za program Interreg, in njihove naloge |
| --- | --- |

Člen 54

| Člen 55 | Metode upravljanja |
| --- | --- |

Člen 55

| Člen 56 | Upravičenost |
| --- | --- |

Člen 56

| Člen 57 | Veliki infrastrukturni projekti |
| --- | --- |

Člen 57

| Člen 58 | Javna naročila |
| --- | --- |

Člen 58

| Člen 59 | Sklenitev sporazumov o financiranju v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

Člen 59

| Člen 60 | Prispevek tretje države, partnerske države ali ČDO, razen sofinanciranja |
| --- | --- |

Člen 60

| POGLAVJE IX | POSEBNE DOLOČBE ZA POSREDNO UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE IX

| Člen 61 | Sodelovanje najbolj oddaljenih regij |
| --- | --- |

Člen 61

| POGLAVJE X | KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE X

| Člen 62 | Izvajanje prenosa pooblastila |
| --- | --- |

Člen 62

| Člen 63 | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 63

| Člen 64 | Prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 64

| Člen 65 | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 65

| PRILOGA | Predloga za programe Interreg |
| --- | --- |

PRILOGA

| Zemljevid | Zemljevid programskega območja |
| --- | --- |

Zemljevid

| Dodatek 1 | Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

Dodatek 1

| Dodatek 2 | Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški |
| --- | --- |

Dodatek 2

| Dodatek 3 | Seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom |
| --- | --- |

Dodatek 3

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

ODDELEK I

Predmet urejanja, področje uporabe in sklopi Interreg

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami in njihovimi regijami znotraj Unije in med državami članicami, njihovimi regijami in tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje.

Ta uredba vsebuje tudi določbe, potrebne za zagotovitev učinkovitega načrtovanja, vključno s tehnično pomočjo, spremljanjem, vrednotenjem, komuniciranjem, upravičenostjo, upravljanjem in nadzorom ter finančnim upravljanjem programov v okviru Interreg (v nadaljnjem besedilu: programi Interreg), ki ga podpira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR).

V zvezi s podporo za programe Interreg iz „Instrumenta za predpristopno pomoč“ (IPA III), „Instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje“ (NDICI) in financiranja za vse ČDO v okviru programa za obdobje 2021–2027, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2013/755/EU, (v nadaljnjem besedilu skupaj: instrumenti Unije za zunanje financiranje), ta uredba določa dodatne specifične cilje ter vključitev navedenih sredstev v programe Interreg, merila upravičenosti za tretje države, partnerske države ter ČDO in njihove regije ter nekatera posebna pravila izvajanja.

V zvezi s podporo za programe Interreg iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi Interreg) ta uredba določa specifične cilje za Interreg, pa tudi organizacijo Interreg, merila za upravičenost držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ter ČDO in njihovih regij, finančne vire in merila za njihovo dodelitev.

Uredba (EU) 2021/1060 in Uredba (EU) 2021/1058 se uporabljata za programe Interreg, razen kadar ni izrecno drugače določeno v skladu z navedenima uredbama in s to uredbo ali kadar se Uredba (EU) 2021/1060 lahko uporablja samo za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (1) | „upravičenec do IPA III“ pomeni državo ali ozemlje, ki je navedena v ustrezni prilogi uredbi IPA III; |
| --- | --- |

(1)

„upravičenec do IPA III“ pomeni državo ali ozemlje, ki je navedena v ustrezni prilogi uredbi IPA III;

| (2) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica in ne prejema podpore iz skladov Interreg ali ki prispeva k splošnemu proračunu Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) v obliki zunanjih namenskih prejemkov; |
| --- | --- |

(2)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica in ne prejema podpore iz skladov Interreg ali ki prispeva k splošnemu proračunu Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) v obliki zunanjih namenskih prejemkov;

| (3) | „partnerska država“ pomeni upravičenca do IPA III ali državo ali ozemlje, ki je za programa Interreg A in B zajeto v pojmu „sosedsko območje“ iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/947, ali Rusko federacijo, za programa Interreg C in D pa državo ali ozemlje, zajeto v katerem koli geografskem območju v okviru NDICI ter ki prejema podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

(3)

„partnerska država“ pomeni upravičenca do IPA III ali državo ali ozemlje, ki je za programa Interreg A in B zajeto v pojmu „sosedsko območje“ iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/947, ali Rusko federacijo, za programa Interreg C in D pa državo ali ozemlje, zajeto v katerem koli geografskem območju v okviru NDICI ter ki prejema podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje;

| (4) | „čezmejni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ustanovljen na podlagi prava ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav; |
| --- | --- |

(4)

„čezmejni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ustanovljen na podlagi prava ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav;

| (5) | „organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni – v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij – skupino tretjih držav ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa, del te skupine pa so lahko tudi države članice. |
| --- | --- |

(5)

„organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni – v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij – skupino tretjih držav ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa, del te skupine pa so lahko tudi države članice.

Kadar se Uredba (EU) 2021/1060 nanaša na „državo članico“, se to za namene te uredbe razume kot „država članica, ki gosti organ upravljanja“, in kadar se navedena uredba nanaša na „vsako državo članico“ ali „države članice“, se to za namene te uredbe razume kot „države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ter ČDO, ki sodelujejo v določenem programu Interreg“.

Kadar se Uredba (EU) 2021/1060 nanaša na „sklade“, kot so navedeni v točki (a) člena 1(1) navedene uredbe, ali na Uredbo (EU) 2021/1058, se to za namene te uredbe razume, kot da je zajet tudi ustrezen instrument Unije za zunanje financiranje.

Člen 3

Sklopi Interreg

ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje podpirajo v okviru Interreg naslednje sklope:

| (1) | čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji (Interreg A):






  (a) | notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami dveh ali več držav članic ali med sosednjimi obmejnimi regijami vsaj ene države članice in ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 4(2); ali |
| --- | --- | --- |

(1)

čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji (Interreg A):

(a)

notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami dveh ali več držav članic ali med sosednjimi obmejnimi regijami vsaj ene države članice in ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 4(2); ali

| (b) | zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:






  (i) | upravičenci do IPA III; |
| --- | --- | --- |

(b)

zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:

(i)

upravičenci do IPA III;

| (ii) | partnerske države, ki jih podpira NDICI, ali |
| --- | --- |

(ii)

partnerske države, ki jih podpira NDICI, ali

| (iii) | Ruska federacija, ki jo za omogočanje njene udeležbe v čezmejnem sodelovanju prav tako podpira NDICI; |
| --- | --- |

(iii)

Ruska federacija, ki jo za omogočanje njene udeležbe v čezmejnem sodelovanju prav tako podpira NDICI;

| (2) | transnacionalno sodelovanje na širših transnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in ČDO, z namenom večjega teritorialnega povezovanja (Interreg B); |
| --- | --- |

(2)

transnacionalno sodelovanje na širših transnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in ČDO, z namenom večjega teritorialnega povezovanja (Interreg B);

| (3) | medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike (Interreg C) s spodbujanjem:






  (a) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti – pri čemer je poudarek na ciljih politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in na specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ – v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in prenosom dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ (v nadaljnjem besedilu: program Interreg Europe); |
| --- | --- | --- |

(3)

medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike (Interreg C) s spodbujanjem:

(a)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti – pri čemer je poudarek na ciljih politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in na specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ – v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in prenosom dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ (v nadaljnjem besedilu: program Interreg Europe);

| (b) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, in to ob upoštevanju povezav med mestnimi in podeželskimi območji, ob podpiranju ukrepov, oblikovanih v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/1058, in hkrati ob usklajenem dopolnjevanju pobude iz člena 12 navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: program URBACT); |
| --- | --- |

(b)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, in to ob upoštevanju povezav med mestnimi in podeželskimi območji, ob podpiranju ukrepov, oblikovanih v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/1058, in hkrati ob usklajenem dopolnjevanju pobude iz člena 12 navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: program URBACT);

| (c) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom (v nadaljnjem besedilu: program INTERACT):






  (i) | uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg ter prispevanja h kapitalizaciji njihovih rezultatov; |
| --- | --- | --- |

(c)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom (v nadaljnjem besedilu: program INTERACT):

(i)

uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg ter prispevanja h kapitalizaciji njihovih rezultatov;

| (ii) | uskladitve in poenostavitve možnih ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vi) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(ii)

uskladitve in poenostavitve možnih ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vi) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060;

| (iii) | podpore vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS); |
| --- | --- |

(iii)

podpore vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS);

| (d) | analize razvojnih trendov v zvezi s cilji teritorialne kohezije (v nadaljnjem besedilu: program ESPON); |
| --- | --- |

(d)

analize razvojnih trendov v zvezi s cilji teritorialne kohezije (v nadaljnjem besedilu: program ESPON);

| (4) | sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini (Interreg D). |
| --- | --- |

(4)

sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini (Interreg D).

ODDELEK II

ODDELEK II

Geografska pokritost

Geografska pokritost

Člen 4

Geografska pokritost čezmejnega sodelovanja

1.   ESRR v okviru čezmejnega sodelovanja podpira regije Unije na ravni NUTS 3 na vseh notranjih in zunanjih kopenskih mejah s tretjimi državami ali partnerskimi državami ter vse regije Unije na ravni NUTS 3 na morskih mejah, ki so med seboj oddaljene največ 150 km morja, in sicer brez poseganja v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja, in tam, kjer čezmejni odnosi lahko učinkovito potekajo.

2.   Programi Interreg za notranje čezmejno sodelovanje lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino.

3.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž vseh kopenskih in morskih meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI, podpira IPA III ali NDICI, brez poseganja v morebitne prilagoditve, potrebne za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja.

Člen 5

Geografska pokritost transnacionalnega sodelovanja

1.   ESRR v okviru transnacionalnega sodelovanja podpira regije Unije na ravni NUTS 2, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, ki zajemajo večja transnacionalna ozemlja, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije ali strategije za morske bazene.

2.   Na zahtevo zadevne države članice oz. zadevnih držav članic, ki predložijo program za transnacionalno sodelovanje, lahko navedeni program vključuje tudi eno ali več najbolj oddaljenih regij iz zadevne države članice oz. zadevnih držav članic.

3.   Programi za transnacionalno sodelovanje lahko zajemajo naslednja ozemlja, ne glede na to, ali so podprta iz proračuna Unije:

| (a) | regije Islandije, Norveške, Švice in Združenega kraljestva ter Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino; |
| --- | --- |

(a)

regije Islandije, Norveške, Švice in Združenega kraljestva ter Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino;

| (b) | ČDO; |
| --- | --- |

(b)

ČDO;

| (c) | Ferske otoke; |
| --- | --- |

(c)

Ferske otoke;

| (d) | regije partnerskih držav v okviru IPA III ali NDICI. |
| --- | --- |

(d)

regije partnerskih držav v okviru IPA III ali NDICI.

4.   Regije, tretje države, partnerske države ali ČDO iz odstavka 3 so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja.

Člen 6

Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja

1.   Kar zadeva medregionalno sodelovanje, ESRR podpira celotno ozemlje Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami.

2.   Programi medregionalnega sodelovanja lahko zajemajo celotno ozemlje tretjih držav, partnerskih držav in drugih ozemelj ali njegov del ali ČDO iz členov 4, 5 in 7, ne glede na to, ali so podprta iz instrumentov Unije za zunanje financiranje.

Člen 7

Geografska pokritost sodelovanja najbolj oddaljenih regij

1.   V okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij se iz ESRR podpirajo vse regije iz prvega odstavka člena 349 PDEU.

2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo partnerske države ali njihove dele, ki jih podpira NDICI, ali ČDO, ki jih podpira program čezmorskih držav in ozemelj (OCTP), ali oboje.

Člen 8

Seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo

1.   Komisija za namene členov 4 do 7 sprejme izvedbene akte, ki določajo seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo, razčlenjen na posamezne sklope in posamezne programe Interreg. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).

Zunanji čezmejni programi se navedejo kot „programi Interreg A IPA III-CBC“ (IPA III-CBC) ali „ programi Interreg NEXT CBC“ (NDICI-CBC).

2.   Izvedbeni akt iz prvega pododstavka odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo instrumenti Unije za zunanje financiranje.

3.   Regije tretjih ali partnerskih držav ali ozemlja zunaj Unije, ki ne prejemajo podpore iz ESRR ali iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali ki prispevajo k proračunu Unije v obliki zunanjih namenskih prejemkov, so prav tako navedeni v seznamu iz drugega pododstavka odstavka 1.

ODDELEK III

ODDELEK III

Sredstva in stopnje sofinanciranja

Sredstva in stopnje sofinanciranja

Člen 9

Sredstva ESRR za programe Interreg

1.   Sredstva ESRR za programe Interreg znašajo8 050 000 000 EUR v cenah za leto 2018 iz skupnih sredstev, ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021–2027 in so določena v členu 109(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Sredstva iz odstavka 1 se dodelijo na naslednji način:

| (a) | 72,2 % (tj. skupaj 5 812 790 000 EUR) za kopensko in pomorsko čezmejno sodelovanje (sklop A); |
| --- | --- |

(a)

72,2 % (tj. skupaj 5 812 790 000 EUR) za kopensko in pomorsko čezmejno sodelovanje (sklop A);

| (b) | 18,2 % (tj. skupaj 1 466 000 000 EUR) za transnacionalno sodelovanje (sklop B); |
| --- | --- |

(b)

18,2 % (tj. skupaj 1 466 000 000 EUR) za transnacionalno sodelovanje (sklop B);

| (c) | 6,1 % (tj. skupaj 490 000 000 EUR) za medregionalno sodelovanje (sklop C); |
| --- | --- |

(c)

6,1 % (tj. skupaj 490 000 000 EUR) za medregionalno sodelovanje (sklop C);

| (d) | 3,5 % (tj. skupaj 281 210 000 EUR) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (sklop D). |
| --- | --- |

(d)

3,5 % (tj. skupaj 281 210 000 EUR) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (sklop D).

3.   Komisija vsaki posamezni državi članici sporoči njen delež skupnih zneskov za sklope A, B in D, izračunan na podlagi metodologije iz točke 8 Priloge XXVI Uredbe (EU) 2021/1060, in sicer za vsako leto posebej.

4.   Vsaka država članica lahko prerazporedi največ 15 % svojih dodeljenih finančnih sredstev za vsakega od sklopov A, B in D, in sicer iz enega od navedenih sklopov v enega ali več drugih sklopov.

5.   Na podlagi zneskov, sporočenih na podlagi odstavka 3, vsaka država članica Komisijo obvesti o tem, ali in kako je uporabila možnost prerazporeditve iz odstavka 4 ter kako je svoj delež razporedila med programe Interreg, v katerih sodeluje.

Člen 10

Določbe, veljavne za vse sklade

1.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih so določeni večletni strateški dokumenti v zvezi z zunanjimi čezmejnimi in transnacionalnimi programi sodelovanja, ki jih podpirata ESRR in NDICI ali ESSR in IPA III. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2) te uredbe in, kadar je primerno, ob ustreznem upoštevanju postopka, določenega v uredbi IPA III.

V zvezi s programi Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI, izvedbeni akt določi elemente iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2021/947.

V zvezi s programi Interreg, ki jih podpirata ESRR in IPA III, izvedbeni akt zajema po potrebi tudi udeležbo upravičencev do IPA III ali partnerskih držav v programih Interreg C in D.

2.   Prispevek iz ESRR za zunanje čezmejne programe Interreg, ki prejemajo tudi finančna sredstva v okviru IPA III-CBC ali finančna sredstva v okviru NDICI-CBC, določijo Komisija in zadevne države članice. Prispevek iz ESRR, določen za vsako državo članico, se naknadno ne prerazporeja med zadevnimi državami članicami.

Ustrezni prispevki iz IPA III in NDICI za programe Interreg B, C in D upoštevajo sestavo partnerstva programa s strani držav članic, upravičencev do IPA in partnerskih držav. Navedeni prispevki se določijo v večletnih strateških dokumentih iz prvega pododstavka odstavka 1.

3.   Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom, pod pogojem, da v okviru zadevnega dokumenta strateškega načrtovanja najmanj enakovredne zneske zagotovita IPA III-CBC in NDICI-CBC iz ustreznega večletnega strateškega dokumenta. Navedeni prispevek je omejen z največjim zneskom iz uredbe IPA III ali Uredbe (EU) 2021/947.

Vendar, če revizija zadevnih dokumentov strateškega načrtovanja v okviru IPA III ali NDICI povzroči zmanjšanje enakovrednega zneska za preostala leta, ima vsaka zadevna država članica naslednje možnosti:

| (a) | zahtevati mehanizem iz člena 12(3); |
| --- | --- |

(a)

zahtevati mehanizem iz člena 12(3);

| (b) | nadaljevati program Interreg s preostalo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC ali |
| --- | --- |

(b)

nadaljevati program Interreg s preostalo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC ali

| (c) | združiti možnosti iz točk (a) in (b) tega pododstavka. |
| --- | --- |

(c)

združiti možnosti iz točk (a) in (b) tega pododstavka.

4.   Letna odobrena proračunska sredstva za podporo zunanjim čezmejnim programom Interreg iz ESRR, IPA III-CBC ali NDICI-CBC se vnesejo v ustrezne proračunske vrstice za proračunsko leto 2021.

5.   Kadar je Komisija vključila posebna dodeljena finančna sredstva za pomoč partnerskim državam ali regijam v skladu z Uredbo (EU) 2021/947 in ČDO v skladu s Sklepom 2013/755/EU ali obema pri krepitvi njihovega sodelovanja s sosednjimi najbolj oddaljenimi regijami Unije v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) 2021/947 ali členom 87 Sklepa 2013/755/EU ali v skladu z obema aktoma, lahko ESRR po potrebi prav tako prispeva v skladu s to uredbo in na podlagi vzajemnosti in sorazmernosti glede ravni financiranja iz NDICI ali OCTP ali obeh, za ukrepe, ki jih izvaja partnerska država ali regija ali kateri koli drug subjekt v skladu z Uredbo (EU) 2021/947, država, ozemlje ali kateri koli drug subjekt v skladu s Sklepom 2013/755/EU ali najbolj oddaljena regija Unije v okviru predvsem enega ali več skupnih programov Interreg B, C ali D ali v okviru ukrepov sodelovanja iz člena 59 te uredbe, ki so vzpostavljeni in se izvajajo v skladu s to uredbo.

Člen 11

Seznam sredstev za programe Interreg

1.   Komisija na podlagi informacij, ki jih države članice zagotovijo na podlagi člena 9(5), sprejme izvedbene akte, v katerih so navedeni vsi programi Interreg, za vsak program pa je naveden tudi skupni znesek celotne podpore iz ESRR ter, kadar je primerno, celotna podpora iz vsakega instrumenta Unije za zunanje financiranje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).

2.   V navedenih izvedbenih aktih so navedeni tudi zneski, prerazporejeni na podlagi člena 9(4) in razčlenjeni po državah članicah.

Člen 12

Vračilo sredstev in opustitev sodelovanja

1.   Če za leto 2022 ali 2023 ni bil Komisiji do 31. marca zadevnega leta predložen zunanji čezmejni program, se letni prispevek iz ESRR za ta program, ki ni bil prerazporejen v drug program, predložen v isti kategoriji zunanjih čezmejnih programov Interreg, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

2.   Če do 31. marca 2024 še vedno obstajajo zunanji čezmejni programi Interreg, ki niso bili predloženi Komisiji, se prispevek iz ESRR iz člena 9(5) za te programe za preostala leta do leta 2027, ki ni bil prerazporejen v drug program Interreg, ki ga prav tako podpira IPA III-CBC oziroma NDICI-CBC, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

3.   Kateri koli zunanji čezmejni program Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se v skladu z veljavnimi pravili in postopki opusti ali se mu dodelijo nižja sredstva, zlasti če:

| (a) | nobena od partnerskih držav iz zadevnega programa Interreg ni podpisala zadevnega sporazuma o financiranju do rokov, določenih v skladu s členom 59; ali |
| --- | --- |

(a)

nobena od partnerskih držav iz zadevnega programa Interreg ni podpisala zadevnega sporazuma o financiranju do rokov, določenih v skladu s členom 59; ali

| (b) | programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami. |
| --- | --- |

(b)

programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami.

V takem primeru se prispevek iz ESRR iz odstavka 1, ki ustreza višini letnih obrokov, za katere še niso bile prevzete obveznosti, ali višini letnih obrokov, za katere so bile pravice prevzete ali v istem proračunskem letu v celoti ali deloma odvzete, in ki ni bil prerazporejen v drug program Interreg, ki ga prav tako podpira IPA III-CBC oziroma NDICI-CBC, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

4.   V zvezi s programom Interreg B, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali ČDO opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka odstavka 3.

Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, preostale sodelujoče partnerske države zahtevajo:

| (a) | opustitev programa Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO; |
| --- | --- |

(a)

opustitev programa Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO;

| (b) | zmanjšanje sredstev, dodeljenih programu Interreg, v skladu z veljavnimi pravili in postopki; ali |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje sredstev, dodeljenih programu Interreg, v skladu z veljavnimi pravili in postopki; ali

| (c) | nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO.

Kadar se dodelitev sredstev za program Interreg zmanjša na podlagi točke (b), se prispevek iz ESRR, ki ustreza višini letnih obrokov, za katere še niso bile prevzete obveznosti, dodeli drugemu programu Interreg B, pri katerem sodeluje ena ali več zadevnih držav članic, ali, če država članica sodeluje samo pri enem programu Interreg B, enemu ali več notranjim čezmejnim programom Interreg, pri katerih sodeluje zadevna država članica.

5.   Prispevek iz IPA III, NDICI ali OCTP, znižan na podlagi tega člena, se uporablja v skladu z uredbo IPA III, Uredbo (EU) 2021/947 oziroma Sklepom 2013/755/EU.

6.   Kadar tretja država, partnerska država ali ČDO, ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz instrumenta Unije za zunanje financiranje, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi s skupnimi operacijami, ki so bile že izbrane in so prejele dokument iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena.

Člen 13

Stopnje sofinanciranja

1.   Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati 80 %.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena navedena stopnja sofinanciranja za programe Interreg D ne sme presegati 85 %, razen če je višji odstotek določen v Sklepu 2013/755/EU ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedenega sklepa ali, kadar je primerno, na podlagi Uredbe (EU) 2021/947 ali drugega akta, sprejetega na podlagi navedene uredbe.

3.   Kadar so programi Interreg podprti z ESRR in IPA III-CBC ter kadar sredstva iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, se lahko v uredbi IPA III ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedene uredbe, določi višji odstotek.

4.   Kadar so programi Interreg podprti z ESRR in bodisi samo z NDICI bodisi z NDICI in IPA III ter kadar sredstva iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, se lahko v Uredbi (EU) 2021/947 ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedene uredbe, določi višji odstotek.

POGLAVJE II

SPECIFIČNI CILJI INTERREG IN TEMATSKA KONCENTRACIJA

SPECIFIČNI CILJI INTERREG IN TEMATSKA KONCENTRACIJA

Člen 14

Specifični cilji Interreg

1.   ESRR v okviru svojega obsega delovanja, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2021/1058, in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje prispevajo k uresničevanju ciljev politike, kot je določeno v členu 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060, prek skupnih ukrepov v okviru programov Interreg.

2.   ESRR v primeru čezmejnega programa PEACE PLUS, v okviru katerega podpira mir in spravo, kot specifični cilj v okviru cilja politike 4 prispeva tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Navedeni specifični cilj podpira ločena prednostna naloga.

3.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje poleg k specifičnim ciljem za ESRR, kot je določeno v členu 3 Uredbe (EU) 2021/1058, s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg prispevajo tudi k specifičnim ciljem iz točk (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/1057.

4.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje lahko v okviru programov Interreg podpirajo tudi specifični cilj Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, z enim ali več od naslednjih ukrepov:

| (a) | krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov, zlasti tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (za vse sklope); |
| --- | --- |

(a)

krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov, zlasti tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (za vse sklope);

| (b) | krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (za sklope A, C, D in, kadar je primerno, sklop B); |
| --- | --- |

(b)

krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (za sklope A, C, D in, kadar je primerno, sklop B);

| (c) | krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (za sklopa A in D ter, kadar je primerno, sklop B); |
| --- | --- |

(c)

krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (za sklopa A in D ter, kadar je primerno, sklop B);

| (d) | krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi); |
| --- | --- |

(d)

krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi);

| (e) | krepitev trajnostne demokracije ter podpora akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali ČDO); in |
| --- | --- |

(e)

krepitev trajnostne demokracije ter podpora akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali ČDO); in

| (f) | drugi ukrepi za podporo boljšega upravljanja sodelovanja (vsi sklopi). |
| --- | --- |

(f)

drugi ukrepi za podporo boljšega upravljanja sodelovanja (vsi sklopi).

5.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje lahko v okviru programov Interreg prispevajo tudi k specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito ter ekonomskim in socialnim vključevanjem državljanov tretjih držav, na primer migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite.

Člen 15

Tematska koncentracija

1.   Vsaj 60 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje, dodeljenih za vsak program Interreg A, B in D, se nameni cilju politike 2 in največ dvema drugima ciljema politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

V okviru programov Interreg A vzdolž notranjih kopenskih meja se najmanj 60 % dodeljenega prispevka iz ESRR nameni ciljema politike 2 in 4 ter največ dvema drugima ciljema politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   Do 20 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje, dodeljenih za vsak program Interreg A, B in D, se lahko dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“ pa se lahko dodeli do 5 %.

3.   Kadar program Interreg B podpira makroregionalno strategijo ali strategijo za morske bazene, najmanj 80 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, del sredstev iz instrumentov Unije za zunanje financiranje v okviru prednostnih nalog, ki niso povezane s tehnično pomočjo, prispeva k ciljem navedene strategije.

4.   Vsi cilji politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in specifičnega cilja Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ se lahko izberejo za programa Interreg Europe in URBACT. V okviru programov INTERACT in ESPON se skupni prispevki iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje dodelijo za specifični cilj Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“.

POGLAVJE III

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

ODDELEK I

ODDELEK I

Priprava, odobritev in sprememba programov Interreg

Priprava, odobritev in sprememba programov Interreg

Člen 16

Priprava in predložitev programov Interreg

1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen s programi Interreg D, ki se lahko kot celota ali delno izvajajo v okviru posrednega upravljanja v soglasju z zadevno državo članico oziroma zadevnimi državami članicami, po posvetovanju z deležniki.

2.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

3.   Sodelujoče države članice pripravijo program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060. Države članice in partnerji v programu pri pripravi programov Interreg B, ki zajemajo makroregionalne strategije ali strategije za morske bazene, upoštevajo tematske prednostne naloge ustreznih makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter se posvetujejo z ustreznimi akterji, pa tudi zagotovijo, da se ti akterji na ravni makroregije in morskih bazenov sestanejo na začetku programskega obdobja v skladu z navedenim členom.

Sodelujoče tretje države, partnerske države ali ČDO bi morali, kadar je primerno, vključiti tudi partnerje v programu, vključno z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje, ki so enakovredni tistim iz navedenega člena.

4.   Država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, program Interreg predloži Komisiji do 2. aprila 2022 v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kadar je primerno, tretjih držav, partnerskih držav, ČDO ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje.

Kadar pa program Interreg zajema podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje, država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, Komisiji predloži Interreg program sicer najpozneje devet mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni večletni strateški dokument iz člena 10(1) ali v skladu z ustreznim temeljnim zakonodajnim aktom tega instrumenta Unije za zunanje financiranje.

5.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pisno potrdijo, da se strinjajo z vsebino programa Interreg, preden se ta predloži Komisiji. S tem se vse sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO tudi zavežejo, da bodo zagotovile potrebno sofinanciranje za izvajanje programa Interreg, tretje države, partnerske države ali ČDO pa se, kadar je primerno, zavežejo, da bodo zagotovile finančni prispevek.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se zadevne države članice v primeru programov Interreg, ki se nanašajo na najbolj oddaljene regije, tretje države, partnerske države ali ČDO, posvetujejo z zadevnimi tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, preden programe Interreg predložijo Komisiji. V tem primeru se lahko sporazumi v zvezi z vsebino programov Interreg in morebitnim finančnim prispevkom tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO navedejo v uradno potrjenem zapisniku posvetovalnih sestankov z zadevnimi tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO ali posvetovanj v okviru organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi posodobi Prilogo zaradi upoštevanja sprememb nebistvenih elementov Priloge, do katerih pride v programskem obdobju.

Člen 17

Vsebina programov Interreg

1.   V vsakem programu Interreg se določi skupna strategija za prispevek programa k uresničevanju ciljev politik iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in, kadar je ustrezno, specifičnih ciljev Interreg iz člena 14(4) in (5) te uredbe ter način sporočanja njegovih rezultatov.

2.   Vsak program Interreg je sestavljen iz prednostnih nalog.

Vsaka prednostna naloga ustreza enemu cilju politike ali, kadar je primerno, enemu oziroma obema specifičnima ciljema Interreg in je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike ali specifičnemu cilju Interreg.

3.   V vsakem programu Interreg je navedeno naslednje:

| (a) | programsko območje, vključno, kadar je le mogoče, z zemljevidom območja kot ločenim dokumentom; |
| --- | --- |

(a)

programsko območje, vključno, kadar je le mogoče, z zemljevidom območja kot ločenim dokumentom;

| (b) | povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upošteva naslednje:






  (i) | gospodarska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upošteva naslednje:

(i)

gospodarska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti;

| (ii) | skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja; |
| --- | --- |

(ii)

skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja;

| (iii) | spoznanja iz izkušenj v preteklosti; |
| --- | --- |

(iii)

spoznanja iz izkušenj v preteklosti;

| (iv) | makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar ena ali več strategij v celoti ali deloma pokrivajo programsko območje; |
| --- | --- |

(iv)

makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar ena ali več strategij v celoti ali deloma pokrivajo programsko območje;

| (c) | utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog, specifičnih ciljev ali ukrepov v sklopu specifičnih ciljev Interreg in oblik podpore, pri čemer se po potrebi pojasnijo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog, specifičnih ciljev ali ukrepov v sklopu specifičnih ciljev Interreg in oblik podpore, pri čemer se po potrebi pojasnijo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi;

| (d) | specifični cilji ali ukrepi v sklopu specifičnih ciljev Interreg za vsako prednostno nalogo; |
| --- | --- |

(d)

specifični cilji ali ukrepi v sklopu specifičnih ciljev Interreg za vsako prednostno nalogo;

| (e) | za vsak specifični cilj ali vsak ukrep v sklopu specifičnih ciljev Interreg:






  (i) | povezane vrste ukrepov ter njihov pričakovani prispevek k navedenim specifičnim ciljem ali ukrepom v sklopu specifičnih ciljev Interreg in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |
| --- | --- | --- |

(e)

za vsak specifični cilj ali vsak ukrep v sklopu specifičnih ciljev Interreg:

(i)

povezane vrste ukrepov ter njihov pričakovani prispevek k navedenim specifičnim ciljem ali ukrepom v sklopu specifičnih ciljev Interreg in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

| (ii) | kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(ii)

kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iii) | glavne ciljne skupine; |
| --- | --- |

(iii)

glavne ciljne skupine;

| (iv) | navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(iv)

navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi instrumenti;

| (v) | načrtovana uporaba finančnih instrumentov; in |
| --- | --- |

(v)

načrtovana uporaba finančnih instrumentov; in

| (vi) | okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa; |
| --- | --- |

(vi)

okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa;

| (f) | finančni načrt z naslednjima tabelama, brez delitve po sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO, razen če je določeno drugače:






  (i) | tabela, ki za vsako leto določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za posamezni instrument Unije za zunanje financiranje za celotno programsko obdobje; |
| --- | --- | --- |

(f)

finančni načrt z naslednjima tabelama, brez delitve po sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO, razen če je določeno drugače:

(i)

tabela, ki za vsako leto določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za posamezni instrument Unije za zunanje financiranje za celotno programsko obdobje;

| (ii) | tabela, ki za vsako prednostno nalogo, določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za vsak instrument Unije za zunanje financiranje po prednostnih nalogah in glede na nacionalno sofinanciranje ter glede na to, ali je nacionalno sofinanciranje sestavljeno iz javnega in zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(ii)

tabela, ki za vsako prednostno nalogo, določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za vsak instrument Unije za zunanje financiranje po prednostnih nalogah in glede na nacionalno sofinanciranje ter glede na to, ali je nacionalno sofinanciranje sestavljeno iz javnega in zasebnega sofinanciranja;

| (g) | ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060 v pripravo programa Interreg, ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju navedenega programa; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060 v pripravo programa Interreg, ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju navedenega programa;

| (h) | načrtovani pristop h komuniciranju in prepoznavnosti v zvezi s programom Interreg prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kadar je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; in |
| --- | --- |

(h)

načrtovani pristop h komuniciranju in prepoznavnosti v zvezi s programom Interreg prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kadar je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; in

| (i) | navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte. |
| --- | --- |

(i)

navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte.

Ko država članica predloži program, zagotovi, da mu je v informativne namene priložen seznam načrtovanih operacij strateškega pomena in časovni razpored.

4.   Glede informacij iz odstavka 3 za tabele iz točke (f) navedenega odstavka in kar zadeva podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, so te finančne dodelitve določene, kot sledi:

| (a) | za programe Interreg A, ki jih podpirata IPA III in NDICI, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: IPA III-CBC ali NEXT CBC), ki združuje prispevek iz razdelka 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek za „ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo“, in razdelka 6 „Sosedstvo in svet“; |
| --- | --- |

(a)

za programe Interreg A, ki jih podpirata IPA III in NDICI, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: IPA III-CBC ali NEXT CBC), ki združuje prispevek iz razdelka 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek za „ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo“, in razdelka 6 „Sosedstvo in svet“;

| (b) | za programe Interreg B in C, ki jih podpirajo IPA III, NDICI ali OCTP, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: skladi Interreg), ki združuje prispevke iz razdelka 2 in razdelka 6, ali kot razčlenitev po instrumentih financiranja „ESRR“, „IPA III“, „NDICI“ in „OCTP“, v skladu z izbiro partnerjev v programu; |
| --- | --- |

(b)

za programe Interreg B in C, ki jih podpirajo IPA III, NDICI ali OCTP, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: skladi Interreg), ki združuje prispevke iz razdelka 2 in razdelka 6, ali kot razčlenitev po instrumentih financiranja „ESRR“, „IPA III“, „NDICI“ in „OCTP“, v skladu z izbiro partnerjev v programu;

| (c) | za programe Interreg B, ki jih podpira OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR in OCTP); |
| --- | --- |

(c)

za programe Interreg B, ki jih podpira OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR in OCTP);

| (d) | za programe Interreg D, ki jih podpirata NDICI in OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR, NDICI in OCTP, kot je primerno). |
| --- | --- |

(d)

za programe Interreg D, ki jih podpirata NDICI in OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR, NDICI in OCTP, kot je primerno).

5.   V zvezi s točko (e)(vi) prvega pododstavka odstavka 3 tega člena vrste ukrepa temeljijo na nomenklaturi iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/1060.

6.   Program Interreg:

| (a) | določa organe, pristojne za programe, in organ, na katerega se bodo vršila plačila s strani Komisije; |
| --- | --- |

(a)

določa organe, pristojne za programe, in organ, na katerega se bodo vršila plačila s strani Komisije;

| (b) | določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata; |
| --- | --- |

(b)

določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata;

| (c) | navaja porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO za primer, da organ upravljanja ali Komisija naloži finančne popravke. |
| --- | --- |

(c)

navaja porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO za primer, da organ upravljanja ali Komisija naloži finančne popravke.

7.   Organ upravljanja Komisiji pošlje vse spremembe informacij iz točke (a) ali (b) odstavka 6, ne da bi bila potrebna sprememba programa.

8.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg A, B ali D, kadar program A zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo podprogramska območja.

9.   Z odstopanjem od odstavka 3 se vsebina programov Interreg C prilagodi specifični naravi teh programov Interreg, zlasti naslednje:

| (a) | informacije iz točke (a) odstavka 3 se ne zahtevajo; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz točke (a) odstavka 3 se ne zahtevajo;

| (b) | informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (b) in (g) odstavka 3, se navedejo v kratkem pregledu; |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (b) in (g) odstavka 3, se navedejo v kratkem pregledu;

| (c) | za vsak specifični cilj se dajo na voljo naslednje informacije:






  (i) | v zvezi s programi INTERACT in ESPON: opredelitev enega upravičenca ali omejen seznam upravičencev ter postopek odobritve; |
| --- | --- | --- |

(c)

za vsak specifični cilj se dajo na voljo naslednje informacije:

(i)

v zvezi s programi INTERACT in ESPON: opredelitev enega upravičenca ali omejen seznam upravičencev ter postopek odobritve;

| (ii) | povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem; |
| --- | --- |

(ii)

povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem;

| (iii) | kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(iii)

kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iv) | glavne ciljne skupine; in |
| --- | --- |

(iv)

glavne ciljne skupine; in

| (v) | okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa. |
| --- | --- |

(v)

okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa.

Člen 18

Odobritev programov Interreg

1.   Komisija oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z uredbama (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1058 ter to uredbo in, če gre za podporo v okviru instrumenta Unije za zunanje financiranje in kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnimi strateškimi dokumenti iz člena 10(1) te uredbe ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega zakonodajnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

2.   Komisija lahko da pripombe v treh mesecih po tem, ko država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, predloži program Interreg.

3.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v petih mesecih od datuma prve predložitve navedenega programa s strani države članice, ki gosti prihodnji organ upravljanja.

5.   Kar zadeva zunanje čezmejne programe Interreg, Komisija sprejme svoje odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena po posvetovanju z „Odborom IPA III“ v skladu z uredbo IPA III in „Odborom za sosedstvo, razvoj in instrument mednarodnega sodelovanja“ v skladu s členom 45 Uredbe (EU) 2021/947.

Člen 19

Sprememba programov Interreg

1.   Organ upravljanja lahko po posvetovanju z odborom za spremljanje in po odobritvi s strani tega odbora ter v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev.

2.   Komisija oceni skladnost zahtevane spremembe z uredbama (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1058 ter to uredbo in lahko da pripombe v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa.

3.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pregledajo spremenjeni program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim odobri spremembo programa Interreg najpozneje štiri mesece po predložitvi spremembe s strani organa upravljanja.

5.   Organ upravljanja lahko po posvetovanju z odborom za spremljanje in po odobritvi s strani tega odbora ter v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 v programskem obdobju prerazporedi do 10 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 5 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg.

Take prerazporeditve ne smejo vplivati na prejšnja leta.

Prerazporeditve in povezane spremembe se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa Interreg. Vendar morajo izpolnjevati vse predpisane zahteve. Organ upravljanja Komisiji predloži spremenjeno tabelo iz točke (f)(ii) člena 17(3), skupaj z vsemi povezanimi spremembami v programu.

6.   Odobritev Komisije ni potrebna za redakcijsko-tehnične popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa Interreg. Organ upravljanja o teh popravkih obvesti Komisijo.

ODDELEK II

ODDELEK II

Teritorialni razvoj

Teritorialni razvoj

Člen 20

Celostni teritorialni razvoj

V zvezi s programi Interreg zadevni teritorialni organ, ki je odgovoren za pripravo teritorialnih ali lokalnih razvojnih strategij, kot so navedene v členu 28 Uredbe (EU) 2021/1060, ali ki sodeluje pri izboru operacij, ki se financirajo v okviru navedenih strategij, kot je navedeno v členu 29(5) navedene uredbe, ali oboje, predstavlja najmanj dve sodelujoči državi, od katerih je najmanj ena država članica.

Kadar čezmejni pravni subjekt ali EZTS izvaja celostno teritorialno naložbo na podlagi člena 30 Uredbe (EU) 2021/1060 ali drugo teritorialno orodje na podlagi točke (c) prvega pododstavka člena 28 navedene uredbe, je lahko tudi edini upravičenec na podlagi člena 23(6) te uredbe, če obstaja delitev funkcij znotraj čezmejnega pravnega subjekta ali znotraj EZTS.

Člen 21

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz točke (b) prvega pododstavka člena 28 Uredbe (EU) 2021/1060 se lahko izvaja s programi Interreg, pod pogojem, da so zadevne lokalne akcijske skupine sestavljene iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja, in iz vsaj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj ena država članica.

ODDELEK III

ODDELEK III

Operacije in skladi za male projekte

Operacije in skladi za male projekte

Člen 22

Izbor operacij Interreg

1.   Odbor za spremljanje, ustanovljen v skladu s členom 28, izbere operacije Interreg v skladu s strategijo in cilji programa.

Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij. Usmerjevalni odbori uporabijo načelo partnerstva iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060.

Kadar se operacija v celoti ali delno izvaja zunaj dela programskega območja v Uniji ali zunaj nje, se za izbor te operacije zahteva izrecna odobritev s strani organa upravljanja v odboru za spremljanje, ali, kadar je primerno, usmerjevalnem odboru.

Kadar operacija vključuje enega ali več partnerjev s sedežem na ozemlju države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni zastopan v odboru za spremljanje, organ upravljanja izda izrecno odobritev pod pogojem, da zadevna država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO predloži pisno privolitev, da bo v skladu s členom 52(2) tem partnerjem povrnila vse neupravičeno izplačane zneske.

Kadar pisne privolitve iz četrtega pododstavka tega odstavka ni mogoče pridobiti, organ, ki izvaja celotno operacijo ali del operacije zunaj programskega območja, od banke ali druge finančne institucije pridobi jamstvo za ustrezen znesek dodeljenih sredstev Interreg. Tako zagotovilo se vključi v dokument iz odstavka 6.

2.   Odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor za izbiro operacij določi in uporabi merila in postopke, ki so nediskriminatorni in pregledni, zagotavljajo dostopnost za invalide in enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter načelo trajnostnega razvoja in okoljsko politiko Unije v skladu s členom 11 oziroma členom 191(1) PDEU.

Merila in postopki zagotovijo prednostno obravnavo operacij, ki jih je treba izbrati tako, da je prispevek finančnih sredstev Unije k doseganju ciljev programa Interreg kar največji in da se izvaja razsežnost sodelovanja operacij v okviru programov Interreg, kot je določena v členu 23(1) in (4) te uredbe.

3.   Organ upravljanja posreduje Komisiji na njeno zahtevo merila za izbor, preden jih prvič predloži odboru za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril.

4.   Pri izbiri operacij odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor:

| (a) | zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom Interreg in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom Interreg in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev;

| (b) | zagotovi, da izbrane operacije niso v nasprotju z ustreznimi strategijami, vzpostavljenimi v skladu s členom 10(1) ali vzpostavljenimi za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da izbrane operacije niso v nasprotju z ustreznimi strategijami, vzpostavljenimi v skladu s členom 10(1) ali vzpostavljenimi za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje;

| (c) | zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med zneskom podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med zneskom podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev;

| (d) | preveri, ali ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost; |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost;

| (e) | zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), na podlagi zahtev iz navedene direktive, opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), na podlagi zahtev iz navedene direktive, opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev;

| (f) | preveri, ali je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden je bila vloga za financiranje predložena organu upravljanja, upoštevano veljavno pravo; |
| --- | --- |

(f)

preveri, ali je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden je bila vloga za financiranje predložena organu upravljanja, upoštevano veljavno pravo;

| (g) | zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada Interreg in so razvrščene glede na vrsto ukrepa; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada Interreg in so razvrščene glede na vrsto ukrepa;

| (h) | zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitve v smislu točke 27 člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060 ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v smislu točke (a) člena 65(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(h)

zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitve v smislu točke 27 člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060 ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v smislu točke (a) člena 65(1) navedene uredbe;

| (i) | zagotovi, da na izbrane operacije ne vpliva neposredno obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz področja uporabe člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali smotrnost operacij; in |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da na izbrane operacije ne vpliva neposredno obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz področja uporabe člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali smotrnost operacij; in

| (j) | zagotovi, da se za infrastrukturne naložbe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let opravi ocena o pričakovanih učinkih podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(j)

zagotovi, da se za infrastrukturne naložbe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let opravi ocena o pričakovanih učinkih podnebnih sprememb.

5.   Odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor odobri metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij Interreg, vključno s kakršnimi koli spremembami, brez poseganja v točko (b) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/1060 glede lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in v člen 24 te uredbe.

6.   Za vsako operacijo Interreg organ upravljanja predloži vodilnemu ali edinemu partnerju dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo operaciji Interreg, vključno s specifičnimi zahtevami za izdelke ali storitve, ki bodo zagotovljeni, načrtom financiranja operacije, rokom za njeno izvedbo ter, kadar je primerno, metodo, ki se uporablja za določanje stroškov operacije, in pogoji za plačilo podpore.

Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 52. Navedene obveznosti določi odbor za spremljanje.

Člen 23

Partnerstvo znotraj operacij Interreg

1.   Operacije, izbrane v okviru programov Interreg A, B in D, vključujejo partnerje iz najmanj dveh sodelujočih držav ali ČDO, od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice.

Operacije, izbrane v okviru programov Interreg Europe in URBACT, vključujejo partnerje iz najmanj treh sodelujočih držav, od katerih sta vsaj dva upravičenca iz države članice.

Upravičenci, ki prejemajo podporo iz skladov Interreg, in partnerji, ki sodelujejo v operacijah, vendar ne prejemajo nobene finančne podpore v okviru teh skladov (v nadaljnjem besedilu skupaj: partnerji), sestavljajo partnerstvo operacije Interreg.

2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi ali ČDO, pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v prijavi za operacijo.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za operacije v okviru čezmejnega programa PEACE PLUS, kadar program deluje v podporo miru in spravi.

4.   Partnerji sodelujejo pri razvoju in izvajanju operacij Interreg, pa tudi pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem.

Pri operacijah v okviru programov Interreg D se od partnerjev iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO zahteva, da sodelujejo zgolj v dveh od štirih razsežnosti, navedenih v prvem pododstavku.

5.   Kadar sta navedena dva ali več partnerjev, vsi partnerji enega od njih imenujejo za vodilnega partnerja.

6.   Čezmejni pravni subjekt ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru programov Interreg A, B in D, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav.

V okviru programov Interreg Europe in URBACT mora imeti čezmejni pravni subjekt ali EZTS člane iz vsaj treh sodelujočih držav.

Pravni subjekt, ki izvaja finančni instrument, sklad skladov ali sklad za male projekte, kot je ustrezno, je lahko edini partner operacije Interreg, ne da bi se uporabljale zahteve za njeno sestavo iz prvega pododstavka.

7.   Edini partner mora biti registriran v državi članici, ki sodeluje v programu Interreg.

Člen 24

Podpora za projekte z omejenim finančnim obsegom

1.   Programi Interreg A, B in D podpirajo projekte z omejenim finančnim obsegom, in sicer:

| (a) | neposredno v okviru vsakega programa ali |
| --- | --- |

(a)

neposredno v okviru vsakega programa ali

| (b) | v okviru enega ali več skladov za male projekte. |
| --- | --- |

(b)

v okviru enega ali več skladov za male projekte.

2.   Kadar program Interreg B ali D ne more izpolniti obveznosti iz odstavka 1, se razlogi, zakaj obveznost ne more biti izpolnjena, navedejo v dokumentu programa v skladu s točko 6 predloge iz Priloge.

Člen 25

Skladi za male projekte

1.   Celotni prispevek iz ESRR ali, kadar je primerno, instrumenta Unije za zunanje financiranje za sklad za male projekte v okviru programa Interreg ne presega 20 % vseh dodeljenih sredstev programa Interreg.

Končni prejemniki v okviru sklada za male projekte prejmejo podporo iz ESRR ali, kadar je primerno, instrumenta Unije za zunanje financiranje prek upravičenca ter izvajajo male projekte v okviru sklada za male projekte (v nadaljnjem besedilu: mali projekt).

2.   Sklad za male projekte je operacija v smislu točke 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060, ki jo upravlja upravičenec ob upoštevanju svojih nalog in prejemkov.

Upravičenec je čezmejni pravni subjekt ali EZTS ali subjekt, ki je pravna oseba.

Upravičenec izbere male projekte, ki jih izvajajo končni prejemniki v smislu točke 18 člena 2 Uredbe (EU) 2021/1060. Kadar upravičenec ni čezmejni pravni subjekt ali EZTS, izbere skupne male projekte subjekt s predstavniki iz najmanj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj ena država članica.

3.   Dokument, ki določa pogoje za podporo skladu za male projekte, poleg elementov iz člena 22(6) določi elemente, potrebne za zagotovitev, da upravičenec:

| (a) | vzpostavi nediskriminatoren in pregleden izbirni postopek; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi nediskriminatoren in pregleden izbirni postopek;

| (b) | uporablja objektivna merila za izbiro malih projektov, ki preprečujejo nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(b)

uporablja objektivna merila za izbiro malih projektov, ki preprečujejo nasprotje interesov;

| (c) | ocenjuje zahtevke za podporo; |
| --- | --- |

(c)

ocenjuje zahtevke za podporo;

| (d) | izbira projekte in določa znesek podpore za vsak mali projekt; |
| --- | --- |

(d)

izbira projekte in določa znesek podpore za vsak mali projekt;

| (e) | odgovarja za izvajanje operacije in na tej ravni hrani vsa dokazila, potrebna za revizijsko sled v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) 2021/1060; in |
| --- | --- |

(e)

odgovarja za izvajanje operacije in na tej ravni hrani vsa dokazila, potrebna za revizijsko sled v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) 2021/1060; in

| (f) | daje na voljo javnosti seznam končnih prejemnikov, ki imajo koristi od te operacije. |
| --- | --- |

(f)

daje na voljo javnosti seznam končnih prejemnikov, ki imajo koristi od te operacije.

Upravičenec zagotovi, da se končni prejemniki uskladijo z zahtevami, določenimi v členu 36.

4.   Izbor malih projektov se ne šteje kot prenos nalog od organa upravljanja na posredniško telo iz člena 71(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Stroški osebja in drugi stroški v skladu s kategorijami stroškov iz členov 39 do 43, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada ali skladov za male projekte, ne presegajo 20 % skupnih upravičenih stroškov sklada oziroma skladov za male projekte.

6.   Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000 EUR, se prispevek iz ESRR ali, kadar je primerno, instrument Unije za zunanje financiranje dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje financiranje po pavšalni stopnji, razen za projekte, za katere je pomoč dodeljena kot državna pomoč.

Kadar skupni stroški vsakega posameznega projekta ne presegajo 100 000 EUR, se lahko znesek podpore za enega ali več malih projektov določi na podlagi predloga proračuna, ki se pripravi za vsak primer posebej in ga predhodno potrdi upravičenec, ki upravlja sklad za male projekte.

Ob uporabi financiranja po pavšalni stopnji se lahko kategorije stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja, povrnejo v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 26

Naloge vodilnega partnerja

1.   Vodilni partner:

| (a) | z drugimi partnerji sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje ustreznih sredstev Unije, dodeljenih operaciji Interreg, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov; |
| --- | --- |

(a)

z drugimi partnerji sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje ustreznih sredstev Unije, dodeljenih operaciji Interreg, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov;

| (b) | prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije Interreg; in |
| --- | --- |

(b)

prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije Interreg; in

| (c) | zagotovi, da so izdatki, ki jih predložijo vsi partnerji, plačani pri izvajanju operacije Interreg in ustrezajo dejavnostim, o katerih so se skupaj dogovorili vsi partnerji, ter so v skladu z dokumentom, ki ga predloži organ upravljanja v skladu s členom 22(6). |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so izdatki, ki jih predložijo vsi partnerji, plačani pri izvajanju operacije Interreg in ustrezajo dejavnostim, o katerih so se skupaj dogovorili vsi partnerji, ter so v skladu z dokumentom, ki ga predloži organ upravljanja v skladu s členom 22(6).

2.   Če v ureditvi, določeni na podlagi točke (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje.

3.   Vsak partner v državi članici, tretji državi, partnerski državi ali ČDO, ki sodeluje v operaciji Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja.

ODDELEK IV

ODDELEK IV

Tehnična pomoč

Tehnična pomoč

Člen 27

Tehnična pomoč

1.   Znesek iz skladov, ki se dodeli za tehnično pomoč, se opredeli kot del dodeljenih finančnih sredstev za vsako prednostno nalogo programa v skladu s točko (f) člena 17(3) in ni v obliki posebne prednostne naloge ali posebnega programa.

2.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalna stopnja, in sicer tako, da se odstotke iz odstavka 3 tega člena uporabi pri upravičenih izdatkih, vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točke (a) ali (c) člena 91(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

3.   Odstotki prispevka iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje, ki se povrnejo za tehnično pomoč, so naslednji:

| (a) | za notranje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR: 7 %; |
| --- | --- |

(a)

za notranje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR: 7 %;

| (b) | za zunanje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira IPA III-CBC ali NDICI-CBC, za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo 50 % podpore ali manj, ter za programe sklopa D, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 10 %; in |
| --- | --- |

(b)

za zunanje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira IPA III-CBC ali NDICI-CBC, za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo 50 % podpore ali manj, ter za programe sklopa D, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 10 %; in

| (c) | za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo več kot 50 % podpore, in za programe sklopa C, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot, kadar je primerno, za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 8 %. |
| --- | --- |

(c)

za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo več kot 50 % podpore, in za programe sklopa C, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot, kadar je primerno, za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 8 %.

4.   Za programe Interreg, katerih skupna dodeljena sredstva ESRR znašajo med 30 000 000 in 50 000 000 EUR, se znesek, ki izhaja iz uporabe odstotka za tehnično pomoč, poveča za dodaten znesek v višini 500 000 EUR. Komisija ta znesek doda prvemu vmesnemu plačilu.

5.   Za programe Interreg, katerih skupna dodeljena sredstva ESRR znašajo manj kot 30 000 000 EUR, se znesek, ki je potreben za tehnično pomoč, izraženo v EUR, in posledični odstotki, določijo s sklepom Komisije, s katerim se odobri zadevni program Interreg na podlagi člena 18.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE

ODDELEK I

ODDELEK I

Spremljanje

Spremljanje

Člen 28

Odbor za spremljanje

1.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v programu, v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o sklepu Komisije o odobritvi posameznih programov Interreg na podlagi člena 18.

2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.

S poslovnikom odbora za spremljanje in, kadar je primerno, usmerjevalnega odbora se zagotovi, da pri izbiri operacij Interreg ne pride do nasprotja interesov; obenem so vanj vključene določbe o glasovalnih pravicah in pravilih o udeležbi na sejah.

3.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljev programa.

4.   Organ upravljanja objavi na spletnem mestu iz člena 36(2) poslovnik odbora za spremljanje ter povzetek podatkov in informacij, vključno s sklepi, ki jih odobri odbor za spremljanje.

Člen 29

Sestava odbora za spremljanje

1.   O sestavi odbora za spremljanje posameznega programa Interreg se dogovorijo države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost:

| (a) | ustreznih organov, tudi posredniških teles; |
| --- | --- |

(a)

ustreznih organov, tudi posredniških teles;

| (b) | teles, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS, in |
| --- | --- |

(b)

teles, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS, in

| (c) | predstavnikov partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060 iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO. |
| --- | --- |

(c)

predstavnikov partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/1060 iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO.

Pri sestavi odbora za spremljanje se upošteva število sodelujočih držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO v zadevnem programu Interreg.

2.   Organ upravljanja na spletnem mestu iz člena 36(2) objavi seznam članov odbora za spremljanje.

3.   Predstavniki Komisije sodelujejo pri delu odbora za spremljanje v svetovalni vlogi.

Člen 30

Naloge odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje preverja:

| (a) | napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev programa Interreg; |
| --- | --- |

(a)

napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev programa Interreg;

| (b) | morebitna vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa Interreg, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj; |
| --- | --- |

(b)

morebitna vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa Interreg, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj;

| (c) | kar zadeva finančne instrumente, elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3) Uredbe (EU) 2021/1060, in strateški dokument iz člena 59(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva finančne instrumente, elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3) Uredbe (EU) 2021/1060, in strateški dokument iz člena 59(1) navedene uredbe;

| (d) | napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, povzetkov vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev; |
| --- | --- |

(d)

napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, povzetkov vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev;

| (e) | izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | napredek pri izvajanju operacij Interreg, ki so strateškega pomena, in, kjer je ustrezno, velikih infrastrukturnih projektov; in |
| --- | --- |

(f)

napredek pri izvajanju operacij Interreg, ki so strateškega pomena, in, kjer je ustrezno, velikih infrastrukturnih projektov; in

| (g) | napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(g)

napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to ustrezno.

2.   Poleg svojih nalog v zvezi z izborom operacij, ki so navedene v členu 22, odbor za spremljanje odobri:

| (a) | metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami, po uradnem obvestilu Komisiji, če se to zahteva, na podlagi člena 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami, po uradnem obvestilu Komisiji, če se to zahteva, na podlagi člena 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe;

| (c) | morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa Interreg, vključno s prerazporeditvijo v skladu s členom 19(5); in |
| --- | --- |

(c)

morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa Interreg, vključno s prerazporeditvijo v skladu s členom 19(5); in

| (d) | končno poročilo o smotrnosti. |
| --- | --- |

(d)

končno poročilo o smotrnosti.

Člen 31

Pregled

1.   Pregled lahko izvede Komisija, da preveri smotrnost programov Interreg.

Pregled se lahko izvede v pisni obliki.

2.   Na zahtevo Komisije ji organ upravljanja v enem mesecu posreduje jedrnate informacije o elementih iz člena 30(1). Te informacije temeljijo na najnovejših podatkih, ki so na voljo državam članicam ter, kjer je ustrezno, tretjim osebam, partnerskim državam in ČDO.

3.   Rezultati pregleda se zabeležijo v dogovorjenem zapisniku.

4.   Organ upravljanja nadalje obravnava vprašanja, ki jih je izpostavila Komisija, in jo v treh mesecih od datuma pregleda obvesti o sprejetih ukrepih.

Člen 32

Posredovanje podatkov

1.   Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje kumulativne podatke za zadevni program Interreg vsako leto do 31. januarja, 30. aprila, 31. julija in 31. oktobra, in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/1060, razen informacij, ki se zahtevajo v točki (b) odstavka 2 in v odstavku 3 tega člena ter se posredujejo do 31. januarja in 31. julija vsakega leta.

Podatki se prvič pošljejo do 31. januarja 2022, zadnjič pa do 31. januarja 2030.

2.   Podatki iz odstavka 1 so razčlenjeni za vsako prednostno nalogo specifičnega cilja in se nanašajo na:

| (a) | število izbranih operacij Interreg, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz zadevnega sklada Interreg in skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vodilni partnerji prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

število izbranih operacij Interreg, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz zadevnega sklada Interreg in skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vodilni partnerji prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah ukrepov;

| (b) | vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z dokončanimi operacijami Interreg. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z dokončanimi operacijami Interreg.

3.   Za finančne instrumente se navedejo tudi podatki o:

| (a) | upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov; |
| --- | --- |

(a)

upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov;

| (b) | znesku stroškov upravljanja in pristojbin, prijavljenih kot upravičeni izdatki; |
| --- | --- |

(b)

znesku stroškov upravljanja in pristojbin, prijavljenih kot upravičeni izdatki;

| (c) | znesku zasebnih in javnih virov, ki so bili uporabljeni poleg skladov, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov; |
| --- | --- |

(c)

znesku zasebnih in javnih virov, ki so bili uporabljeni poleg skladov, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov;

| (d) | obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov Interreg, namenjeno finančnim instrumentom, kot je določeno v členu 60 Uredbe (EU) 2021/1060, ter vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov Interreg, kot je določeno v členu 62 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(d)

obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov Interreg, namenjeno finančnim instrumentom, kot je določeno v členu 60 Uredbe (EU) 2021/1060, ter vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov Interreg, kot je določeno v členu 62 navedene uredbe;

| (e) | skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom. |
| --- | --- |

(e)

skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom.

4.   Podatki, posredovani v skladu s tem členom, morajo biti zanesljivi in prikazovati podatke, ki so na voljo v elektronskem sistemu iz točke (e) člena 72(1) Uredbe (EU) 2021/1060 konec meseca pred mesecem predložitve.

5.   Organ upravljanja vse podatke, posredovane Komisiji, objavi na spletnem mestu iz člena 36(2) ali pa tam zagotovi povezavo do teh podatkov.

Člen 33

Končno poročilo o smotrnosti

1.   Vsak organ upravljanja Komisiji do 15. februarja 2031 predloži končno poročilo o smotrnosti zadevnega programa Interreg.

Končno poročilo o smotrnosti se predloži na podlagi predloge, določene v skladu s členom 43(5) Uredbe (EU) 2021/1060.

2.   V končnem poročilu o smotrnosti se oceni realizacija ciljev programa na podlagi elementov iz člena 30 z izjemo točke (c) odstavka 1 in točke (d) odstavka 2 navedenega člena.

3.   Komisija preuči končno poročilo o smotrnosti in organu upravljanja sporoči morebitne pripombe v petih mesecih po dnevu prejema tega poročila. Kadar so podane take pripombe, organ upravljanja zagotovi vse potrebne informacije v zvezi z navedenimi pripombami in po potrebi v treh mesecih od prejema pripomb obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih. Komisija obvesti organ upravljanja o sprejetju poročila v dveh mesecih po tem, ko od organa upravljanja prejme vse potrebne informacije. Če Komisija v teh rokih organu upravljanja ne posreduje obvestila, se šteje, da je poročilo sprejeto.

4.   Organ upravljanja končno poročilo o smotrnosti objavi na spletnem mestu iz člena 36(2).

Člen 34

Kazalniki za programe Interreg

1.   Skupni kazalniki učinka in rezultatov, kakor so določeni v Prilogi I k Uredbi (EU) 2021/1058, in po potrebi specifični kazalniki učinka in rezultatov za programe se uporabijo v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2021/1060 ter točko (e)(ii) člena 17(3) in točko (b) člena 32(2) te uredbe.

2.   Kadar je ustrezno, se poleg kazalnikov, ki se izberejo v skladu z odstavkom 1, uporabijo specifični kazalniki učinka in rezultatov za programe.

Vsi skupni kazalniki učinka in rezultatov, navedeni v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (EU) 2021/1058, se lahko uporabljajo tudi za specifične cilje v okviru katerega koli cilja politike od 1 do 5 ali, kadar je ustrezno, v okviru specifičnih ciljev Interreg, določenih v členu 14(4) in (5) te uredbe.

3.   Za kazalnike učinka se izhodišče določi pri nič. Mejniki, določeni za leto 2024, in cilji za leto 2029, so kumulativni.

ODDELEK II

ODDELEK II

Vrednotenje in komuniciranje

Vrednotenje in komuniciranje

Člen 35

Vrednotenje v programskem obdobju

1.   Država članica ali organ upravljanja izvede vrednotenje programov v zvezi z enim ali več naslednjimi merili: uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost Unije, z namenom izboljšanja kakovosti zasnove in izvajanja programov. Vrednotenje lahko zajema tudi druga relevantna merila, na primer vključevalnost, nediskriminacijo in prepoznavnost, in lahko zajema več kot en program.

2.   Poleg vrednotenj iz odstavka 1 se do 30. junija 2029 za vsak program izvede vrednotenje, s katerim se oceni njegov učinek.

3.   Vrednotenja se zaupajo notranjim ali zunanjim strokovnjakom, ki so funkcionalno neodvisni.

4.   Organ upravljanja zagotovi, da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenje.

5.   Organ upravljanja pripravi načrt vrednotenja, ki lahko zajema več kot en program Interreg.

6.   Organ upravljanja predloži načrt vrednotenja odboru za spremljanje najpozneje eno leto po odobritvi programa Interreg.

7.   Organ upravljanja vsa vrednotenja objavi na spletnem mestu iz člena 36(2).

Člen 36

Odgovornost organov upravljanja in partnerjev glede preglednosti in komuniciranja

1.   Vsak organ upravljanja določi skrbnika za komunikacije za vsak program Interreg. Skrbnik za komunikacije je lahko odgovoren za več kot en program.

2.   Organ upravljanja zagotovi, da se v šestih mesecih po odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18 vzpostavi spletno mesto, na katerem so na razpolago informacije o vsakem programu Interreg, za katerega je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi, razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa.

3.   Uporablja se člen 49(2) do (6) Uredbe (EU) 2021/1060 o odgovornostih organa upravljanja.

4.   Vsak partner operacije Interreg ali vsak organ, ki izvaja finančni instrument, potrdi, da je za operacijo Interreg prejel podporo iz sklada Interreg, vključno s sredstvi, ki so ponovno uporabljena za finančne instrumente v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2021/1060, in sicer v ta namen:

| (a) | na uradnem spletnem mestu partnerja ali njegovih družbenih medijih, če ta obstajajo, navede kratek opis operacije Interreg, sorazmeren z ravnjo podpore, ki se zagotovi s skladom Interreg, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora iz sklada Interreg; |
| --- | --- |

(a)

na uradnem spletnem mestu partnerja ali njegovih družbenih medijih, če ta obstajajo, navede kratek opis operacije Interreg, sorazmeren z ravnjo podpore, ki se zagotovi s skladom Interreg, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora iz sklada Interreg;

| (b) | v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije Interreg in so namenjeni splošni javnosti ali udeležencem, vključi izjavo, v kateri na prepoznaven način poudari podporo iz sklada Interreg; |
| --- | --- |

(b)

v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije Interreg in so namenjeni splošni javnosti ali udeležencem, vključi izjavo, v kateri na prepoznaven način poudari podporo iz sklada Interreg;

| (c) | namestijo trajne manjše table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge IX Uredbe (EU) 2021/1060, takoj ko se začne fizično izvajanje operacij Interreg, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se začne nakup opreme ali se namesti kupljena oprema, v zvezi z operacijami, ki jih podpira sklad Interreg, katerih skupna vrednost presega 100 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

namestijo trajne manjše table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge IX Uredbe (EU) 2021/1060, takoj ko se začne fizično izvajanje operacij Interreg, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se začne nakup opreme ali se namesti kupljena oprema, v zvezi z operacijami, ki jih podpira sklad Interreg, katerih skupna vrednost presega 100 000 EUR;

| (d) | za operacije Interreg, ki ne spadajo v točko (c), v javnosti namesti vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg, razen kadar je upravičenec fizična oseba; |
| --- | --- |

(d)

za operacije Interreg, ki ne spadajo v točko (c), v javnosti namesti vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg, razen kadar je upravičenec fizična oseba;

| (e) | za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo 5 000 000 EUR, organizira komunikacijski dogodek, v katerega se pravočasno vključita Komisija in odgovorni organ upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo 5 000 000 EUR, organizira komunikacijski dogodek, v katerega se pravočasno vključita Komisija in odgovorni organ upravljanja.

Izraz „Interreg“ se uporablja poleg emblema Unije v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2021/1060.

5.   Pri skladih za male projekte in finančnih instrumentih upravičenec s pogodbenimi pogoji zagotovi, da končni prejemniki izpolnjujejo zahteve glede obveščanja javnosti o operaciji Interreg.

V zvezi s finančnimi instrumenti končni prejemnik potrdi izvor financiranja Unije in zagotovi prepoznavnost tega financiranja, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, tako, da zagotovi jasne, učinkovite in ciljno usmerjene informacije različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

6.   Kadar popravni ukrepi niso bili sprejeti, organ upravljanja ob upoštevanju načela sorazmernosti uporabi ukrepe, in sicer ukine do 2 % podpore iz skladov:

| (a) | zadevnemu upravičencu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 47 Uredbe (EU) 2021/1060 ali odstavkov 4 in 5 tega člena, ali |
| --- | --- |

(a)

zadevnemu upravičencu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 47 Uredbe (EU) 2021/1060 ali odstavkov 4 in 5 tega člena, ali

| (b) | zadevnemu končnemu prejemniku sredstev, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

zadevnemu končnemu prejemniku sredstev, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 5.

POGLAVJE V

UPRAVIČENOST

UPRAVIČENOST

Člen 37

Pravila o upravičenosti izdatkov

1.   Cela operacija Interreg ali del operacije Interreg se lahko izvaja zunaj države članice, tudi zunaj Unije, pod pogojem, da operacija Interreg prispeva k ciljem zadevnega programa Interreg.

2.   Brez poseganja v pravila o upravičenosti, določena v členih 63 do 68 Uredbe (EU) 2021/1060, členih 5 in 7 Uredbe (EU) 2021/1058 ali v tem poglavju, vključno z akti, sprejetimi na njihovi podlagi, sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO s skupnim sklepom v odboru za spremljanje določijo samo dodatna pravila o upravičenosti izdatkov za program Interreg o kategorijah izdatkov, ki niso zajete v navedenih določbah. Navedena dodatna pravila zajemajo program Interreg kot celoto.

Kadar pa se operacije za program Interreg izberejo na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se ta dodatna pravila sprejmejo pred objavo razpisov za zbiranje predlogov. V vseh drugih primerih se ta dodatna pravila sprejmejo pred izborom operacij.

3.   Za zadeve, ki niso zajete v pravilih o upravičenosti, določenih v členih 63 do 68 Uredbe (EU) 2021/1060, členih 5 in 7 Uredbe (EU) 2021/1058 ter v tem poglavju, vključno z akti, sprejetimi na njihovi podlagi, ali pravili, določenimi v skladu z odstavkom 2 tega člena, se uporabljajo nacionalni predpisi države članice in, kjer je ustrezno, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO, v katerih so nastali izdatki.

4.   V primeru razhajanja mnenj med organom upravljanja in revizijskim organom v zvezi z upravičenostjo same operacije Interreg, izbrane v okviru zadevnega programa Interreg, prevlada mnenje organa upravljanja, pri čemer se ustrezno upošteva tudi mnenje odbora za spremljanje.

5.   ČDO niso upravičeni do podpore iz ESRR v okviru programov Interreg, vendar lahko sodelujejo v teh programih pod pogoji, določenimi v tej uredbi.

Člen 38

Splošne določbe o upravičenosti kategorij stroškov

1.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO se lahko v odboru za spremljanje programa Interreg dogovorijo, da se izdatki, ki spadajo v eno ali več kategorij iz členov 39 do 44, ne štejejo za upravičene v okviru ene ali več prednostnih nalog iz programa Interreg.

2.   Vsi izdatki, ki so upravičeni v skladu s to uredbo, se navezujejo na stroške začetka ali začetka in izvajanja operacije ali dela operacije.

3.   Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | globe, denarne kazni in izdatki za pravdne stroške; |
| --- | --- |

(a)

globe, denarne kazni in izdatki za pravdne stroške;

| (b) | stroški daril ali |
| --- | --- |

(b)

stroški daril ali

| (c) | stroški, povezani z nihanjem deviznih tečajev. |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z nihanjem deviznih tečajev.

4.   Kadar se pavšalna stopnja, določena v členu 56(1) Uredbe (EU) 2021/1060, uporablja za izračun upravičenih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri operaciji, se ne uporablja za neposredne stroške osebja, izračunane na podlagi pavšalne stopnje iz točke (c) člena 39(3) te uredbe.

5.   Z odstopanjem od točke (c) člena 76(1) Uredbe (EU) 2021/1060 izdatke, plačane v drugi valuti, vsi upravičenci iz držav, ki niso sprejele eura za svojo valuto, preračunajo v eure, pri čemer uporabijo mesečni računovodski menjalni tečaj Komisije v mesecu, v katerem so ti izdatki predloženi v preverjanje.

Člen 39

Stroški osebja

1.   Stroški osebja obsegajo bruto stroške osebja, ki je zaposleno pri partnerju Interreg na enega od naslednjih načinov:

| (a) | s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

(a)

s polnim delovnim časom;

| (b) | s krajšim delovnim časom in fiksnim odstotkom delovnih ur na mesec; |
| --- | --- |

(b)

s krajšim delovnim časom in fiksnim odstotkom delovnih ur na mesec;

| (c) | s krajšim delovnim časom in variabilnim številom delovnih ur na mesec ali |
| --- | --- |

(c)

s krajšim delovnim časom in variabilnim številom delovnih ur na mesec ali

| (d) | na podlagi urne postavke. |
| --- | --- |

(d)

na podlagi urne postavke.

2.   Stroški osebja so omejeni na naslednje:

| (a) | izplačila plač za dejavnosti, ki jih subjekt ne bi opravljal, če se zadevna operacija ne bi izvajala, določena v dokumentu o zaposlitvi, bodisi v obliki pogodbe o zaposlitvi ali pogodbe o delu ali sklepa o imenovanju ali v zakonu, in povezana z nalogami, določenimi v opisu delovnega mesta zadevnega zaposlenega; |
| --- | --- |

(a)

izplačila plač za dejavnosti, ki jih subjekt ne bi opravljal, če se zadevna operacija ne bi izvajala, določena v dokumentu o zaposlitvi, bodisi v obliki pogodbe o zaposlitvi ali pogodbe o delu ali sklepa o imenovanju ali v zakonu, in povezana z nalogami, določenimi v opisu delovnega mesta zadevnega zaposlenega;

| (b) | vse druge stroške, ki jih ima in krije delodajalec ter so neposredno povezani z izplačili plač, kot so davki in prispevki iz naslova zaposlitve in socialne varnosti, vključno s pokojninskimi prispevki, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (20), pod pogojem da:






  (i) | so določeni v dokumentu o zaposlitvi ali predpisani z zakonom; |
| --- | --- | --- |

(b)

vse druge stroške, ki jih ima in krije delodajalec ter so neposredno povezani z izplačili plač, kot so davki in prispevki iz naslova zaposlitve in socialne varnosti, vključno s pokojninskimi prispevki, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (20), pod pogojem da:

(i)

so določeni v dokumentu o zaposlitvi ali predpisani z zakonom;

| (ii) | so v skladu z zakonodajo, navedeno v dokumentu o zaposlitvi, in standardnimi praksami v državi ali organizaciji, v kateri zadevni zaposleni dejansko dela, ali obojim in |
| --- | --- |

(ii)

so v skladu z zakonodajo, navedeno v dokumentu o zaposlitvi, in standardnimi praksami v državi ali organizaciji, v kateri zadevni zaposleni dejansko dela, ali obojim in

| (iii) | se delodajalcu ne povrnejo. |
| --- | --- |

(iii)

se delodajalcu ne povrnejo.

Kar zadeva točko (a) prvega pododstavka, se lahko plačila fizičnim osebam, ki pri partnerju Interreg opravljajo delo na podlagi pogodbe, ki ni pogodba o zaposlitvi ali pogodba o delu, obravnavajo kot izplačila plač, takšna pogodba pa se šteje za dokument o zaposlitvi.

3.   Stroški osebja se lahko povrnejo:

| (a) | v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060, dokažejo se z dokumentom o zaposlitvi in plačilnimi listi; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060, dokažejo se z dokumentom o zaposlitvi in plačilnimi listi;

| (b) | na podlagi poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov iz točk (b) do (f) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov iz točk (b) do (f) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/1060;

| (c) | kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica z izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; ali |
| --- | --- |

(c)

kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica z izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; ali

| (d) | kot urna postavka v skladu s členom 55(2) do (4) Uredbe (EU) 2021/1060, bodisi za neposredne stroške osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo polni delovni čas, ali za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom na podlagi točke (b) odstavka 4 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

kot urna postavka v skladu s členom 55(2) do (4) Uredbe (EU) 2021/1060, bodisi za neposredne stroške osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo polni delovni čas, ali za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom na podlagi točke (b) odstavka 4 tega člena.

4.   Stroški osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom, se lahko izračunajo kot:

| (a) | fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s členom 55(5) Uredbe (EU) 2021/1060; ali |
| --- | --- |

(a)

fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s členom 55(5) Uredbe (EU) 2021/1060; ali

| (b) | variabilni delež bruto stroškov za zaposlene v skladu s spreminjajočim se številom delovnih ur, ki se na mesec opravi pri operaciji, na podlagi sistema za evidentiranje časa, ki zajema 100 % delovnega časa zaposlenega. |
| --- | --- |

(b)

variabilni delež bruto stroškov za zaposlene v skladu s spreminjajočim se številom delovnih ur, ki se na mesec opravi pri operaciji, na podlagi sistema za evidentiranje časa, ki zajema 100 % delovnega časa zaposlenega.

5.   Za zaposlene na podlagi točke (d) odstavka 1 se urna postavka pomnoži s številom dejansko opravljenih ur dela pri operaciji na podlagi sistema za evidentiranje časa.

Člen 40

Pisarniški in administrativni stroški

1.   Pisarniški in administrativni stroški so omejeni na naslednje elemente:

| (a) | najem pisarniških prostorov; |
| --- | --- |

(a)

najem pisarniških prostorov;

| (b) | zavarovanja in davki, povezani z objekti, v katerih je nameščeno osebje, ter z opremo pisarniških prostorov (kot so požarno zavarovanje ali zavarovanje za primer kraje); |
| --- | --- |

(b)

zavarovanja in davki, povezani z objekti, v katerih je nameščeno osebje, ter z opremo pisarniških prostorov (kot so požarno zavarovanje ali zavarovanje za primer kraje);

| (c) | obratovalni stroški (kot so elektrika, ogrevanje, voda); |
| --- | --- |

(c)

obratovalni stroški (kot so elektrika, ogrevanje, voda);

| (d) | pisarniški material; |
| --- | --- |

(d)

pisarniški material;

| (e) | računovodenje; |
| --- | --- |

(e)

računovodenje;

| (f) | arhivi; |
| --- | --- |

(f)

arhivi;

| (g) | vzdrževanje, čiščenje in popravila; |
| --- | --- |

(g)

vzdrževanje, čiščenje in popravila;

| (h) | varnost; |
| --- | --- |

(h)

varnost;

| (i) | informacijski sistemi; |
| --- | --- |

(i)

informacijski sistemi;

| (j) | komunikacije (kot so telefon, telefaks, internet, poštne storitve, poslovne vizitke); |
| --- | --- |

(j)

komunikacije (kot so telefon, telefaks, internet, poštne storitve, poslovne vizitke);

| (k) | bančni stroški za odprtje in vodenje računa ali računov, kadar je za izvajanje operacije treba odpreti ločen račun; in |
| --- | --- |

(k)

bančni stroški za odprtje in vodenje računa ali računov, kadar je za izvajanje operacije treba odpreti ločen račun; in

| (l) | stroški transnacionalnih finančnih transakcij. |
| --- | --- |

(l)

stroški transnacionalnih finančnih transakcij.

2.   Pisarniški in administrativni stroški se lahko izračunajo kot fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 54 Uredbe (EU) 2021/1060.

Člen 41

Potni in namestitveni stroški

1.   Potni in namestitveni stroški, ne glede na to, ali so ti stroški nastali in bili plačani v programskem območju ali zunaj njega, so omejeni na naslednje vrste stroškov:

| (a) | potni stroški (kot so vozovnice, potovalno in avtomobilsko zavarovanje, gorivo, število prevoženih kilometrov, cestnine in parkirnine); |
| --- | --- |

(a)

potni stroški (kot so vozovnice, potovalno in avtomobilsko zavarovanje, gorivo, število prevoženih kilometrov, cestnine in parkirnine);

| (b) | stroški prehrane; |
| --- | --- |

(b)

stroški prehrane;

| (c) | stroški namestitve; |
| --- | --- |

(c)

stroški namestitve;

| (d) | stroški vizuma in |
| --- | --- |

(d)

stroški vizuma in

| (e) | dnevnice. |
| --- | --- |

(e)

dnevnice.

2.   Noben strošek iz točk (a) do (d) odstavka 1 se ne povrne, če je že krit z dnevnico.

3.   Potni in namestitveni stroški za zunanje strokovnjake in ponudnike storitev spadajo med stroške zunanjih strokovnjakov in storitev iz člena 42.

4.   Za izdatke za stroške iz točk (a) do (d) odstavka 1, ki jih neposredno plača zaposleni pri upravičencu, upravičenec predloži dokazilo, da so bili ti izdatki zaposlenemu povrnjeni.

5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo po pavšalni stopnji do 15 % neposrednih stroškov osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi.

Člen 42

Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev

Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev so omejeni na naslednje storitve in strokovno znanje, ki jih zagotavlja javni ali zasebni subjekt ali fizična oseba, ki ni upravičenec, ali kateri koli partner operacije:

| (a) | študije ali raziskave (kot so vrednotenja, strategije, idejni projekti in idejne zasnove, priročniki); |
| --- | --- |

(a)

študije ali raziskave (kot so vrednotenja, strategije, idejni projekti in idejne zasnove, priročniki);

| (b) | usposabljanje; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje;

| (c) | prevodi; |
| --- | --- |

(c)

prevodi;

| (d) | razvoj, spremembe in posodobitve informacijskih sistemov in spletnih mest; |
| --- | --- |

(d)

razvoj, spremembe in posodobitve informacijskih sistemov in spletnih mest;

| (e) | promocija, komuniciranje, oglaševanje, promocijski izdelki in dejavnosti ali informiranje v zvezi s posamezno operacijo ali samim programom; |
| --- | --- |

(e)

promocija, komuniciranje, oglaševanje, promocijski izdelki in dejavnosti ali informiranje v zvezi s posamezno operacijo ali samim programom;

| (f) | finančno upravljanje; |
| --- | --- |

(f)

finančno upravljanje;

| (g) | storitve v zvezi z organizacijo in izvedbo dogodkov ali sestankov (vključno z najemnino, pogostitvami ali tolmačenjem); |
| --- | --- |

(g)

storitve v zvezi z organizacijo in izvedbo dogodkov ali sestankov (vključno z najemnino, pogostitvami ali tolmačenjem);

| (h) | udeležba na dogodkih (kot je kotizacija); |
| --- | --- |

(h)

udeležba na dogodkih (kot je kotizacija);

| (i) | pravno svetovanje in notarske storitve, tehnično in finančno strokovno znanje ter druge storitve svetovanja in računovodske storitve; |
| --- | --- |

(i)

pravno svetovanje in notarske storitve, tehnično in finančno strokovno znanje ter druge storitve svetovanja in računovodske storitve;

| (j) | pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(j)

pravice intelektualne lastnine;

| (k) | preverjanja na podlagi točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in člena 46(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(k)

preverjanja na podlagi točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in člena 46(1) te uredbe;

| (l) | stroški za računovodske funkcije na ravni programa na podlagi člena 76 Uredbe (EU) 2021/1060 in člena 47 te uredbe; |
| --- | --- |

(l)

stroški za računovodske funkcije na ravni programa na podlagi člena 76 Uredbe (EU) 2021/1060 in člena 47 te uredbe;

| (m) | stroški revizij na ravni programa na podlagi členov 78 in 81 Uredbe (EU) 2021/1060 ter členov 48 in 49 te uredbe; |
| --- | --- |

(m)

stroški revizij na ravni programa na podlagi členov 78 in 81 Uredbe (EU) 2021/1060 ter členov 48 in 49 te uredbe;

| (n) | stroški v zvezi z jamstvi, ki jih zagotovijo banke ali druge finančne institucije, če se to zahteva po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali v programskem dokumentu, ki ga sprejme odbor za spremljanje; |
| --- | --- |

(n)

stroški v zvezi z jamstvi, ki jih zagotovijo banke ali druge finančne institucije, če se to zahteva po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali v programskem dokumentu, ki ga sprejme odbor za spremljanje;

| (o) | stroški potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov, govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev; in |
| --- | --- |

(o)

stroški potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov, govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev; in

| (p) | drugo posebno strokovno znanje in storitve, ki so potrebni v okviru operacij. |
| --- | --- |

(p)

drugo posebno strokovno znanje in storitve, ki so potrebni v okviru operacij.

Člen 43

Stroški opreme

1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 40, so omejeni na naslednje:

| (a) | pisarniška oprema; |
| --- | --- |

(a)

pisarniška oprema;

| (b) | strojna in programska informacijska oprema; |
| --- | --- |

(b)

strojna in programska informacijska oprema;

| (c) | pohištvo in druga oprema; |
| --- | --- |

(c)

pohištvo in druga oprema;

| (d) | laboratorijska oprema; |
| --- | --- |

(d)

laboratorijska oprema;

| (e) | stroji in instrumenti; |
| --- | --- |

(e)

stroji in instrumenti;

| (f) | orodja ali naprave; |
| --- | --- |

(f)

orodja ali naprave;

| (g) | vozila in |
| --- | --- |

(g)

vozila in

| (h) | druga posebna oprema, potrebna v okviru operacij. |
| --- | --- |

(h)

druga posebna oprema, potrebna v okviru operacij.

2.   Stroški nakupa rabljene opreme so lahko upravičeni pod naslednjimi pogoji:

| (a) | prejeta ni bila nobena druga pomoč iz skladov Interreg ali skladov, naštetih v točki (a) člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

prejeta ni bila nobena druga pomoč iz skladov Interreg ali skladov, naštetih v točki (a) člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | cena ne presega običajne cene na zadevnem trgu; in |
| --- | --- |

(b)

cena ne presega običajne cene na zadevnem trgu; in

| (c) | zadevna oprema ima tehnične značilnosti, potrebne za operacijo, ter izpolnjuje veljavne predpise in standarde. |
| --- | --- |

(c)

zadevna oprema ima tehnične značilnosti, potrebne za operacijo, ter izpolnjuje veljavne predpise in standarde.

Člen 44

Stroški za infrastrukturo in gradnje

Stroški za infrastrukturo in gradnje so omejeni na naslednje:

| (a) | nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1) Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1) Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | gradbena dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

gradbena dovoljenja;

| (c) | gradbeni material; |
| --- | --- |

(c)

gradbeni material;

| (d) | delovna sila in |
| --- | --- |

(d)

delovna sila in

| (e) | posebni ukrepi (kot so sanacija tal, odstranjevanje min). |
| --- | --- |

(e)

posebni ukrepi (kot so sanacija tal, odstranjevanje min).

POGLAVJE VI

ORGANI, PRISTOJNI ZA PROGRAM INTERREG, UPRAVLJANJE, NADZOR IN REVIZIJA

ORGANI, PRISTOJNI ZA PROGRAM INTERREG, UPRAVLJANJE, NADZOR IN REVIZIJA

Člen 45

Organi, pristojni za program Interreg

1.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 71 Uredbe (EU) 2021/1060 določijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ.

2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata sedež v isti državi članici.

3.   Kar zadeva čezmejni program PEACE PLUS se šteje, da ima organ za posebne programe EU, kadar se opredeli kot organ upravljanja, sedež v državi članici.

4.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, lahko kot organ upravljanja za zadevni program določijo EZTS.

5.   Kadar organ upravljanja določi enega ali več posredniških teles v okviru programa Interreg v skladu s členom 71(3) Uredbe (EU) 2021/1060, posredniško telo izvaja navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici, ali, kadar je ustrezno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO. Brez poseganja v člen 22 te uredbe lahko en ali več posredniških teles izvaja navedene naloge v samo eni sodelujoči državi članici, ali, kadar je primerno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO, kadar tak pristop temelji na obstoječih strukturah.

Člen 46

Naloge organa upravljanja

1.   Organ upravljanja programa Interreg izvaja naloge, določene v členih 72, 74 in 75 Uredbe (EU) 2021/1060, z izjemo nalog za izbor operacij iz točke (a) člena 72(1) in člena 73 navedene uredbe ter – kadar računovodsko funkcijo v skladu s členom 47 te uredbe opravlja drug organ – plačil upravičencem iz točke (b) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/1060. Te naloge se izvajajo na celotnem ozemlju, ki ga zajema navedeni program, ob upoštevanju odstopanj na podlagi poglavja VIII te uredbe.

2.   Organ upravljanja po posvetovanju z državami članicami in, kadar je primerno, tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, ustanovi skupni sekretariat, pri čemer sestava osebja odraža partnerstvo programa.

Skupni sekretariat pomaga organu upravljanja in odboru za spremljanje pri izvajanju njunih zadevnih nalog. Skupni sekretariat tudi obvešča potencialne upravičence o možnostih financiranja v okviru programov Interreg ter upravičencem in partnerjem pomaga pri izvajanju operacij.

Za programe Interreg, ki dobivajo podporo tudi v okviru instrumentov Unije za zunanje financiranje, se lahko v eni ali več partnerskih državah ali ČDO ustanovi ena ali več podružnic skupnega sekretariata, da bi svoje naloge opravljala bližje morebitnim upravičencem in partnerjem iz partnerske države oziroma ČDO.

3.   Z odstopanjem od točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/1060 in brez poseganja v člen 45(5) te uredbe se lahko države članice in, kjer je to ustrezno, tretja država, partnerska država ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, odločijo, da bo upravljalno preverjanje iz točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/1060 izvajalo telo ali oseba, ki jo posamezna država članica določi kot odgovorno za takšno preverjanje na svojem ozemlju (v nadaljnjem besedilu: kontrolor).

4.   Kontrolorji so lahko ista telesa, kot so telesa, ki so odgovorna za izvajanje takšnih preverjanj pri programih v okviru cilja „naložbe za nova delovna mesta in rast“ ali, v zvezi s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, za izvajanje primerljivih preverjanj v okviru instrumentov Unije za zunanje financiranje. Vsak kontrolor je funkcionalno neodvisen od revizijskega organa ali katerega koli člana skupine revizorjev.

5.   Kadar je odločeno, da upravljalno preverjanje izvede določeni kontrolor na podlagi odstavka 4, se organ upravljanja prepriča, da je izdatke upravičencev, ki sodelujejo pri operaciji, preveril določeni kontrolor.

6.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO zagotovi, da se izdatki upravičenca lahko preverijo v treh mesecih po tem, ko je zadevni upravičenec predložil dokumente.

7.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO je odgovorna za preverjanja na svojem ozemlju.

8.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država in ČDO določijo za kontrolorja nacionalni ali regionalni organ ali zasebni subjekt ali fizično osebo, kot je določeno v odstavku 9.

9.   Kadar je kontrolor, ki izvaja upravljalno preverjanje, zasebni subjekt ali fizična oseba, mora izpolnjevati vsaj eno od naslednjih zahtev:

| (a) | je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki je član ali članica Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: IFAC); |
| --- | --- |

(a)

je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki je član ali članica Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: IFAC);

| (b) | je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki ni član ali članica IFAC, vendar je zavezan oziroma zavezana izvajanju upravljanjih preverjanj v skladu s standardi in etiko IFAC; |
| --- | --- |

(b)

je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki ni član ali članica IFAC, vendar je zavezan oziroma zavezana izvajanju upravljanjih preverjanj v skladu s standardi in etiko IFAC;

| (c) | je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v državi članici v skladu z načeli javnega nadzora, določenimi v Direktivi 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); ali |
| --- | --- |

(c)

je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v državi članici v skladu z načeli javnega nadzora, določenimi v Direktivi 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); ali

| (d) | je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v tretji državi, partnerski državi ali ČDO, če za ta register veljajo načela javnega nadzora, kot so določena v zakonodaji zadevne države. |
| --- | --- |

(d)

je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v tretji državi, partnerski državi ali ČDO, če za ta register veljajo načela javnega nadzora, kot so določena v zakonodaji zadevne države.

Člen 47

Računovodska funkcija

1.   Države članice in, kadar je ustrezno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, se dogovorijo o ureditvah za opravljanje računovodske funkcije.

2.   Računovodska funkcija zajema naloge, ki so navedene v točkah (a) in (b) člena 76(1) Uredbe (EU) 2021/1060, in zajema tudi plačila, ki jih izvede Komisija, ter praviloma plačila vodilnemu partnerju v skladu s točko (b) člena 74(1) navedene uredbe.

Člen 48

Naloge revizijskega organa

1.   Revizijski organ za program Interreg opravlja naloge iz tega člena in člena 49 na celotnem območju, ki ga pokriva zadevni program Interreg.

Kadar revizijski organ nima pooblastil na celotnem območju, ki ga zajema program sodelovanja, mu pomaga skupina revizorjev, sestavljena iz predstavnikov vsake države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodeluje v programu Interreg. Vsaka država članica in, kadar je primerno, vsaka tretja država, partnerska država ali ČDO nosi odgovornost za revizije na svojem ozemlju.

Vsak predstavnik iz vsake države članice in, kadar je primerno, iz vsake tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodeluje v programu Interreg, je odgovoren, da se o izdatkih na njegovem ozemlju predložijo dejanski podatki, ki jih revizijski organ zahteva za svojo oceno.

Skupina revizorjev se ustanovi v treh mesecih po sklepu o odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18. Skupina pripravi svoj poslovnik, predseduje pa ji revizijski organ za program Interreg.

Revizorji so funkcionalno neodvisni od teles ali oseb, odgovornih za upravljalna preverjanja na podlagi člena 46(3).

2.   Revizijski organ za program Interreg je odgovoren za izvajanje revizij sistemov in revizij operacij, da bi Komisiji dal neodvisno zagotovilo, da sistemi upravljanja in nadzora delujejo učinkovito in da so izdatki v obračunih, predloženih Komisiji, zakoniti in pravilni.

3.   Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec na podlagi člena 49(1), revizijski organ izvede revizije operacij, ki jih je izbrala Komisija, da bi Komisiji dal neodvisno zagotovilo, da sistemi upravljanja in nadzora delujejo učinkovito.

4.   Revizijsko delo se izvaja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.

5.   Revizijski organ pripravi in Komisiji vsako leto do 15. februarja po koncu obračunskega leta predloži letno revizijsko mnenje v skladu s členom 63(7) finančne uredbe, in sicer z uporabo predloge iz Priloge XIX k Uredbi (EU) 2021/1060 in na podlagi opravljenega revizijskega dela, ki zajema vse naslednje elemente:

| (a) | popolnost, verodostojnost in točnost obračunov; |
| --- | --- |

(a)

popolnost, verodostojnost in točnost obračunov;

| (b) | zakonitost in pravilnost izdatkov, zajetih v obračunih, predloženih Komisiji; in |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost izdatkov, zajetih v obračunih, predloženih Komisiji; in

| (c) | sistem upravljanja in nadzora za program Interreg. |
| --- | --- |

(c)

sistem upravljanja in nadzora za program Interreg.

Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec na podlagi člena 49(1), letno revizijsko mnenje zajema samo elemente iz točk (a) in (c) prvega pododstavka tega odstavka.

Komisija lahko na podlagi sporočila revizijskega organa rok 15. februar izjemoma podaljša do 1. marca.

6.   Revizijski organ pripravi in Komisiji vsako leto do 15. februarja po koncu obračunskega leta predloži letno poročilo o nadzoru v skladu s točko (b) člena 63(5) finančne uredbe, za katerega se uporabi predloga iz Priloge XX k Uredbi (EU) 2021/1060 in ki podpira revizijsko mnenje iz odstavka 5 tega člena ter vsebuje povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, ter predlagane in izvedene korektivne ukrepe in posledično stopnjo skupnih napak in stopnjo preostalih napak za izdatke, vključene v obračune, predložene Komisiji.

7.   Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec v skladu s členom 49(1), revizijski organ pripravi letno poročilo o nadzoru, za katerega se uporabi predloga iz Priloge XX k Uredbi (EU) 2021/1060, ki je navedeno v odstavku 6 tega člena, ki izpolnjuje zahteve iz točke (b) člena 63(5) finančne uredbe, in ki podpira revizijsko mnenje iz odstavka 5 tega člena.

To poročilo vsebuje tudi povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, ter predlagane in izvedene korektivne ukrepe, rezultate revizij operacij, ki jih opravi revizijski organ v zvezi s skupnim vzorcem iz člena 49(1), in finančne popravke, ki jih organi, pristojni za program Interreg, uvedejo za posamezne nepravilnosti, ki jih je pri teh operacijah odkril revizijski organ.

8.   Revizijski organ Komisiji poročila o reviziji sistemov pošlje, takoj ko zaključi obvezni razčiščevalni postopek z ustreznimi revidiranci.

9.   Komisija in revizijski organ se srečujeta redno in vsaj enkrat na leto, razen če se dogovorita drugače, da pregledata revizijsko strategijo, letno poročilo o nadzoru in revizijsko mnenje, uskladita revizijske načrte in metode ter izmenjata stališča o vprašanjih, povezanih z izboljšanjem sistemov upravljanja in nadzora.

Člen 49

Revizije operacij

1.   Komisija izbere skupni vzorec operacij ali drugih vzorčnih enot, pri čemer uporabi metodo statističnega vzorčenja za revizije operacij, ki jih bodo izvedli revizijski organi za programe Interreg, ki prejemajo podporo iz ESRR ali instrumenta Unije za zunanje financiranje za vsako obračunsko leto.

Skupni vzorec mora biti reprezentativen za vse programe Interreg, ki sestavljajo populacijo.

Komisija lahko za namene izbire tega skupnega vzorca stratificira skupine programov Interreg v skladu z njihovimi posebnimi tveganji.

2.   Organi, pristojni za program, Komisiji predložijo informacije, potrebne za izbiro skupnega vzorca, do 1. avgusta po koncu vsakega proračunskega leta.

Navedene informacije se posredujejo v standardizirani elektronski obliki, biti morajo popolne in se ujemati z izdatki, ki so bili Komisiji prijavljeni za referenčno obračunsko leto.

3.   Brez poseganja v zahtevo za izvedbo revizije iz člena 48(2) revizijski organi za programe Interreg, zajete v skupni vzorec, ne izvedejo dodatne revizije operacij v okviru teh programov, razen če je to zahtevala Komisija v skladu z odstavkom 8 tega člena ali v primerih, v katerih je revizijski organ ugotovil posebna tveganja.

4.   Komisija revizijske organe zadevnih programov Interreg pravočasno obvesti o izbranem skupnem vzorcu, da lahko ti organi načeloma izvedejo revizije operacij do 1. septembra po koncu vsakega obračunskega leta.

5.   Zadevni revizijski organi predložijo informacije o rezultatih teh revizij ter o vseh finančnih popravkih, sprejetih v zvezi z odkritimi posameznimi nepravilnostmi najpozneje v letnih poročilih o nadzoru, ki jih je treba predložiti Komisiji na podlagi člena 48(6) in (7).

6.   Po oceni rezultatov revizij operacij, izbranih na podlagi odstavka 1, Komisija za namene svojega postopka zagotovil izračuna globalno ekstrapolirano stopnjo napake v zvezi s programi Interreg, vključenimi v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec.

7.   Kadar globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega 2 % skupnih izdatkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabijo zadevni organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih na podlagi odstavka 1.

8.   Kadar je globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 več kot 2 % izdatkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskih organov za določen program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni korektivni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti.

9.   Na podlagi ocene rezultatov dodatnega revizijskega dela, zahtevanega na podlagi odstavka 8 tega člena, lahko Komisija zahteva dodatne finančne popravke, ki se uporabijo za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti. V takem primeru organi, pristojni za program Interreg, izvedejo zahtevane finančne popravke v skladu s členom 103 Uredbe (EU) 2021/1060.

10.   Vsak revizijski organ za program Interreg, za katerega informacije iz odstavka 2 tega člena manjkajo ali so nepopolne ali niso bile predložene v roku iz prvega pododstavka navedenega odstavka, izvede ločeno vzorčenje za zadevni program Interreg v skladu s členom 79 Uredbe (EU) 2021/1060.

POGLAVJE VII

FINANČNO UPRAVLJANJE

FINANČNO UPRAVLJANJE

Člen 50

Proračunske obveznosti

Sklepi Komisije o odobritvi programov Interreg na podlagi člena 18 te uredbe izpolnjujejo zahteve, potrebne za oblikovanje sklepov o financiranju v smislu člena 110(2) finančne uredbe v zvezi z ESRR in podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje v okviru deljenega upravljanja.

Člen 51

Plačila in predfinanciranje

1.   Prispevki iz ESRR in, kadar je primerno, podpora iz instrumentov Unije za zunanje financiranje za vsak program Interreg se v skladu s členom 47(2) plača na enotni račun, ki nima nacionalnih podračunov.

2.   Komisija poravna predfinanciranje na podlagi skupne podpore iz vsakega sklada Interreg, kakor je določen v sklepu o odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18, glede na razpoložljiva finančna sredstva in v letnih obrokih, in sicer pred 1. julijem leta 2022 do 2026, ali v letu odobritve sklepa najpozneje 60 dni po tem, ko je bil ta sklep sprejet:

| (a) | 2021: 1 %; |
| --- | --- |

(a)

2021: 1 %;

| (b) | 2022: 1 %; |
| --- | --- |

(b)

2022: 1 %;

| (c) | 2023: 3 %; |
| --- | --- |

(c)

2023: 3 %;

| (d) | 2024: 3 %; |
| --- | --- |

(d)

2024: 3 %;

| (e) | 2025: 3 %; |
| --- | --- |

(e)

2025: 3 %;

| (f) | 2026: 3%. |
| --- | --- |

(f)

2026: 3%.

3.   Kadar programi Interreg dobivajo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ter kadar prispevki iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, Komisija poravna predfinanciranje v skladu z ustreznimi določbami uredbe IPA III.

4.   Kadar programi Interreg dobivajo podporo iz ESRR in bodisi iz NDICI bodisi iz NDICI in IPA III ter kadar prispevki iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, Komisija poravna predfinanciranje v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) 2021/947 ob upoštevanju dejanskih finančnih potreb.

Člena 96 in 97 Uredbe (EU) 2021/1060 se smiselno uporabljata za predfinanciranje na podlagi prvega pododstavka tega odstavka.

5.   Za leti 2021 in 2022 Komisija znesek, poravnan kot predfinanciranje, obračuna vsako leto, za leto 2023 in naslednja leta ter za zneske, poravnane kot predfinanciranje na podlagi odstavkov 3 in 4, pa najpozneje v zadnjem obračunskem letu.

Člen 52

Izterjave

1.   Organ upravljanja zagotovi, da se od vodilnega ali edinega partnerja izterja vsak neupravičeno izplačan znesek. Partnerji vodilnemu partnerju vrnejo vse neupravičeno izplačane zneske.

2.   Države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v določenem programu Interreg, se lahko odločijo, da vodilnemu ali edinemu partnerju ter organu upravljanja programa ni treba izterjati neupravičeno izplačanega zneska, ki brez obresti ne presega 250 EUR v obliki prispevka k operaciji iz katerega koli sklada Interreg v obračunskem letu.

Komisiji ni treba predložiti nobenih informacij, razen o odločitvi, sprejeti na podlagi prvega pododstavka.

3.   Kadar vodilnemu partnerju ne uspe zagotoviti povračila zneskov od drugih partnerjev ali kadar organu upravljanja ne uspe zagotoviti povračila zneskov od vodilnega ali edinega partnerja, država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO, na ozemlju katere ima zadevni partner sedež oziroma je registriran, če gre za EZTS, vrne organu upravljanja vsak znesek, ki je bil neupravičeno izplačan zadevnemu partnerju. Organ upravljanja je odgovoren za povračilo zadevnih zneskov v splošni proračun Unije v skladu s porazdelitvijo odgovornosti med sodelujoče države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, kot je določeno v programu Interreg.

4.   Ko država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja vrne vse zneske, ki so bili partnerju neupravičeno izplačani, lahko nadaljuje ali začne postopek izterjave zoper tega partnerja na podlagi svojega nacionalnega prava. V primeru uspešne izterjave lahko država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO navedene zneske uporabi za nacionalno sofinanciranje zadevnega programa Interreg. Država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO nima obveznosti, da o takih nacionalnih izterjavah poroča organom programa, odboru za spremljanje ali Komisiji.

5.   Kadar država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne vrne vseh zneskov, ki so bili partnerju neupravičeno izplačani, kot je navedeno v odstavku 4 tega člena, so ti zneski predmet naloga za izterjavo, ki ga izda Komisija in se po možnosti izvrši s pobotom z zadevno državo članico, tretjo državo, partnersko državo oziroma ČDO. Taka izterjava ne pomeni finančnega popravka in ne zmanjšuje podpore iz ESRR ali katerega koli instrumenta Unije za zunanje financiranje za zadevni program Interreg. Izterjani znesek pomeni namenski prejemek v skladu s členom 21(3) finančne uredbe.

Kar zadeva zneske, ki jih država članica ne vrne organu upravljanja, se pobot nanaša na naknadna plačila za isti program Interreg. Organ upravljanja nato izvede pobot z zadevno državo članico v skladu s porazdelitvijo odgovornosti med sodelujoče države članice pri finančnih popravkih, ki jih naloži organ upravljanja ali Komisija, kot je določeno v programu Interreg.

Kar zadeva zneske, ki jih tretja država, partnerska država ali ČDO ne vrne organu upravljanja, se pobot nanaša na naknadna plačila za programe v okviru zadevnega instrumenta Unije za zunanje financiranje.

POGLAVJE VIII

SODELOVANJE TRETJIH DRŽAV ALI PARTNERSKIH DRŽAV, ČDO ALI ORGANIZACIJ ZA REGIONALNO POVEZOVANJE IN SODELOVANJE V PROGRAMIH INTERREG V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

SODELOVANJE TRETJIH DRŽAV ALI PARTNERSKIH DRŽAV, ČDO ALI ORGANIZACIJ ZA REGIONALNO POVEZOVANJE IN SODELOVANJE V PROGRAMIH INTERREG V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 53

Veljavne določbe

Poglavja I do VII in poglavje X se uporabljajo za čezmejni program PEACE PLUS ter za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav in ČDO, pa tudi organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje, ki prejemajo podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, v programih Interreg, za katere veljajo določbe iz tega poglavja.

Člen 54

Organi, pristojni za program Interreg, in njihove naloge

1.   Vsaka tretja država, partnerska država in ČDO, ki sodeluje v programu Interreg, določi nacionalni ali regionalni organ kot kontaktno točko za organ upravljanja (v nadaljnjem besedilu: kontaktna točka).

2.   Kontaktna točka, telo, enakovredno skrbniku za komunikacije za program Interreg, kot je določeno v členu 36(1), ali podružnica oziroma podružnice nudijo podporo organu upravljanja in partnerjem v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 36(2) do (6).

Člen 55

Metode upravljanja

1.   Programi Interreg A, ki dobivajo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC, se izvajajo v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali partnerski državi.

Čezmejni program PEACE PLUS se izvaja v okviru deljenega upravljanja tako na Irskem kot v Združenem Kraljestvu.

2.   Programi Interreg B in C, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje, se izvajajo v okviru deljenega upravljanja v državah članicah in tudi v kateri koli sodelujoči tretji državi, partnerski državi, sodelujoči ČDO ali, v zvezi s programi Interreg D, v kateri koli ČDO, ne glede na to, ali navedena ČDO dobiva podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije.

3.   Programi Interreg D, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje, se izvajajo na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO; |
| --- | --- |

(a)

v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO;

| (b) | v okviru deljenega upravljanja le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za izdatke zunaj Unije za eno ali več operacij, medtem ko se prispevki iz enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje upravljajo v okviru posrednega upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

v okviru deljenega upravljanja le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za izdatke zunaj Unije za eno ali več operacij, medtem ko se prispevki iz enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje upravljajo v okviru posrednega upravljanja;

| (c) | v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO. |
| --- | --- |

(c)

v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO.

Kadar se celotni program ali del programa Interreg D izvaja v okviru posrednega upravljanja, se uporablja člen 61.

Člen 56

Upravičenost

1.   Z odstopanjem od člena 63(2) Uredbe (EU) 2021/1060 so izdatki upravičeni do prispevka iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, če so nastali in bili plačani pri pripravi in izvajanju operacij Interreg po 1. januarju 2021 ali po datumu predložitve programa, kar nastopi prej, v okviru programa pa se lahko zahtevajo po datumu, ko je bil sklenjen sporazum o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO.

Vendar pa se lahko izdatki za tehnično pomoč, ki jih upravljajo organi, pristojni za program, s sedežem v državi članici, zahtevajo v okviru programa že pred datumom sklenitve sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO.

2.   Kadar se za program Interreg izberejo operacije na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, lahko takšni razpisi vključujejo zahtevke za prispevek iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, tudi kadar so bili razpisi objavljeni in operacije izbrane še pred sklenitvijo zadevnega sporazuma o financiranju.

Organ upravljanja lahko dokument iz člena 22(6) predloži pred sklenitvijo zadevnega sporazuma o financiranju.

Člen 57

Veliki infrastrukturni projekti

1.   Programi Interreg na podlagi tega poglavja lahko podpirajo velike infrastrukturne projekte, ki pomenijo operacije, ki zajemajo sklop gradenj, dejavnosti ali storitev, katerih namen je izpolniti enovito nalogo posebne narave z jasno opredeljenimi cilji skupnega interesa za izvajanje naložb s čezmejnim vplivom in koristmi ter pri katerih se za pridobitev, izgradnjo ali posodobitev infrastrukture dodeli proračunski delež skupnih stroškov v višini vsaj 2 500 000 EUR.

2.   Vsak upravičenec, ki izvaja velik infrastrukturni projekt ali del takega projekta, uporabi veljavna pravila o javnem naročanju.

3.   Država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja zadevnega programa Interreg, Komisiji pošlje seznam načrtovanih velikih infrastrukturnih projektov, pri čemer navede njihovo predvideno ime, lokacijo, proračun in vodilnega partnerja. Ta seznam se pošlje kot ločeni dokument bodisi ob tem, ko Komisiji pošlje podpisano kopijo sporazuma o financiranju ali kopijo izvedbenega sporazuma iz člena 59 ali vsaj dva meseca pred sejo odbora za spremljanje ali, kjer je ustrezno, usmerjevalnega odbora, na kateri se izbira prvega od predvidenih velikih infrastrukturnih projektov.

4.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt v vednost Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ tri strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta. Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka.

Člen 58

Javna naročila

1.   Kadar se za izvajanje operacije zahtevajo javna naročila storitev, blaga ali gradenj s strani upravičenca, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | kadar ima upravičenec sedež v državi članici in je javni naročnik ali naročnik v smislu prava Unije, ki se uporablja za postopke javnega naročanja, se uporabljajo nacionalni zakoni in drugi predpisi; |
| --- | --- |

(a)

kadar ima upravičenec sedež v državi članici in je javni naročnik ali naročnik v smislu prava Unije, ki se uporablja za postopke javnega naročanja, se uporabljajo nacionalni zakoni in drugi predpisi;

| (b) | kadar je upravičenec javni organ partnerske države v okviru IPA III ali NDICI, ki svoje sofinanciranje prenese na organ upravljanja, lahko uporablja nacionalne zakone in druge predpise, če to dovoljuje sporazum o financiranju in če je naročilo oddano ponudniku, ki predloži najugodnejšo ponudbo ali, kadar je to primerno, ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno, pri čemer se prepreči vsako nasprotje interesov. |
| --- | --- |

(b)

kadar je upravičenec javni organ partnerske države v okviru IPA III ali NDICI, ki svoje sofinanciranje prenese na organ upravljanja, lahko uporablja nacionalne zakone in druge predpise, če to dovoljuje sporazum o financiranju in če je naročilo oddano ponudniku, ki predloži najugodnejšo ponudbo ali, kadar je to primerno, ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno, pri čemer se prepreči vsako nasprotje interesov.

2.   Za oddajo naročil blaga, gradenj ali storitev v vseh primerih, razen tistih iz odstavka 1 tega člena, se uporabljajo postopki za oddajo javnih naročil iz členov 178 in 179 finančne uredbe in točk 36 do 41 poglavja 3 Priloge I k navedeni uredbi.

Člen 59

Sklenitev sporazumov o financiranju v okviru deljenega upravljanja

1.   Da se program Interreg v tretji državi, partnerski državi ali ČDO izvede v skladu s členom 112(4) finančne uredbe, se sporazum o financiranju sklene med Komisijo, ki zastopa Unijo, in vsako sodelujočo tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v skladu z njenim zadevnim nacionalnim pravnim okvirom.

2.   Vsak sporazum o financiranju se sklene do 31. decembra v letu, ki sledi letu, ko je bila prevzeta prva proračunska obveznost, in se šteje za sklenjen na dan, ko ga podpiše zadnja pogodbenica.

Vsak sporazum o financiranju začne veljati na dan:

| (a) | ko ga je podpisala zadnja pogodbenica, ali |
| --- | --- |

(a)

ko ga je podpisala zadnja pogodbenica, ali

| (b) | ko je tretja država, partnerska država ali ČDO zaključila postopek, potreben za ratifikacijo v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom, in o tem obvestila Komisijo. |
| --- | --- |

(b)

ko je tretja država, partnerska država ali ČDO zaključila postopek, potreben za ratifikacijo v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom, in o tem obvestila Komisijo.

3.   Komisija predloži osnutek sporazuma o financiranju ob odobritvi zunanjega programa.

Kadar program Interreg vključuje več kot eno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, skleneta obe pogodbenici vsaj en sporazum o financiranju pred datumom iz odstavka 2. Druge tretje države, partnerske države ali ČDO lahko podpišejo svoje sporazume o financiranju najpozneje do 30. junija drugega leta po letu, ko je bila prevzeta prva proračunska obveznost.

4.   Država članica, ki v kateri ima sedež organ upravljanja zadevnega programa Interreg, bodisi:

| (a) | lahko podpiše tudi sporazum o financiranju; ali |
| --- | --- |

(a)

lahko podpiše tudi sporazum o financiranju; ali

| (b) | brez odlašanja podpiše izvedbeni sporazum z vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, ki sodeluje pri tem programu Interreg, v katerem so določene vzajemne pravice in obveznosti v zvezi z njegovim izvajanjem in finančnim upravljanjem. |
| --- | --- |

(b)

brez odlašanja podpiše izvedbeni sporazum z vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, ki sodeluje pri tem programu Interreg, v katerem so določene vzajemne pravice in obveznosti v zvezi z njegovim izvajanjem in finančnim upravljanjem.

5.   Izvedbeni sporazum, podpisan v skladu s točko (b) odstavka 4, zajema vsaj naslednje elemente:

| (a) | podrobno ureditev za plačila; |
| --- | --- |

(a)

podrobno ureditev za plačila;

| (b) | finančno upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

finančno upravljanje;

| (c) | vodenje evidenc; |
| --- | --- |

(c)

vodenje evidenc;

| (d) | obveznosti poročanja; |
| --- | --- |

(d)

obveznosti poročanja;

| (e) | preverjanje, nadzor in revizijo; in |
| --- | --- |

(e)

preverjanje, nadzor in revizijo; in

| (f) | nepravilnosti in izterjave. |
| --- | --- |

(f)

nepravilnosti in izterjave.

6.   Kadar se država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja programa Interreg, odloči, da podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) odstavka 4 tega člena, se ta sporazum o financiranju šteje kot orodje za izvajanje proračuna Unije v skladu s finančno uredbo in ne kot mednarodni sporazum iz členov 216 do 219 PDEU.

Člen 60

Prispevek tretje države, partnerske države ali ČDO, razen sofinanciranja

1.   Kadar tretja država, partnerska država ali ČDO na organ upravljanja prerazporedi finančni prispevek za podporo programu Interreg, razen sofinanciranja podpore Unije za program Interreg, so pravila, ki se nanašajo na navedeni finančni prispevek, vsebovana v naslednjem dokumentu:

| (a) | kadar zadevna država članica podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:






  (i) | v ločenem delu zadevnega sporazuma o financiranju ali |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar zadevna država članica podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:

(i)

v ločenem delu zadevnega sporazuma o financiranju ali

| (ii) | v ločenem izvedbenem sporazumu med državo članico, v kateri ima sedež organ upravljanja, in tretjo državo, partnersko državo ali ČDO oziroma neposredno med organom upravljanja in pristojnim organom v tretji državi, partnerski državi ali ČDO; in |
| --- | --- |

(ii)

v ločenem izvedbenem sporazumu med državo članico, v kateri ima sedež organ upravljanja, in tretjo državo, partnersko državo ali ČDO oziroma neposredno med organom upravljanja in pristojnim organom v tretji državi, partnerski državi ali ČDO; in

| (b) | kadar zadevna država članica podpiše izvedbeni sporazum v skladu s točko (b) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:






  (i) | v ločenem delu zadevnega izvedbenega sporazuma ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar zadevna država članica podpiše izvedbeni sporazum v skladu s točko (b) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:

(i)

v ločenem delu zadevnega izvedbenega sporazuma ali

| (ii) | dodaten izvedbeni sporazum, podpisan med istimi pogodbenicami iz točke (a). |
| --- | --- |

(ii)

dodaten izvedbeni sporazum, podpisan med istimi pogodbenicami iz točke (a).

Za namene točke (b)(i) prvega pododstavka lahko oddelki izvedbenega sporazuma, kadar je primerno, vključujejo tako prerazporejeni finančni prispevek kot podporo Unije za program Interreg.

2.   Izvedbeni sporazum iz odstavka 1 tega člena vključuje vsaj elemente, ki zadevajo sofinanciranje tretje države, partnerske države ali ČDO, navedene v členu 59(5).

Poleg tega mora določati oboje od naslednjega:

| (a) | znesek dodatnega finančnega prispevka; in |
| --- | --- |

(a)

znesek dodatnega finančnega prispevka; in

| (b) | načrtovano uporabo in pogoje uporabe, vključno s pogoji za zahtevke za ta dodatni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

načrtovano uporabo in pogoje uporabe, vključno s pogoji za zahtevke za ta dodatni prispevek.

3.   V zvezi s čezmejnim programom PEACE PLUS finančni prispevek za dejavnosti Unije iz Združenega kraljestva v obliki zunanjih namenskih prejemkov iz točke (e) člena 21(2) finančne uredbe predstavlja del proračunskih sredstev za razdelek 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“.

Za navedeni prispevek se uporablja posebni sporazum o financiranju z Združenim kraljestvom v skladu s členom 59 te uredbe. Komisija in Združeno kraljestvo ter Irska so pogodbenice tega posebnega sporazuma o financiranju.

Posebni sporazum o financiranju se sklene pred začetkom izvajanja programa, kar organu za posebne programe EU omogoči, da za izvajanje programa uporabi veljavno zakonodajo Unije.

POGLAVJE IX

POSEBNE DOLOČBE ZA POSREDNO UPRAVLJANJE

POSEBNE DOLOČBE ZA POSREDNO UPRAVLJANJE

Člen 61

Sodelovanje najbolj oddaljenih regij

1.   Kadar se s soglasjem zadevne države članice in regij celotni program ali del programa Interreg D izvaja v okviru posrednega upravljanja na podlagi točke (b) oziroma (c) člena 55(3) te uredbe, se naloge izvrševanja zaupajo enemu od teles iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe, zlasti takemu telesu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg.

2.   V skladu s točko (c) člena 154(6) finančne uredbe se Komisija lahko odloči, da ne bo zahtevala predhodne ocene, kakor je navedeno v odstavkih 3 in 4 navedenega člena, če je opravljanje nalog izvrševanja proračuna iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) navedene uredbe zaupano organu upravljanja za program Interreg za najbolj oddaljene regije, določene na podlagi člena 45(1) te uredbe in v skladu s členom 71 Uredbe (EU) 2021/1060.

3.   Kadar so naloge izvrševanja proračuna iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe zaupane organizaciji države članice, se uporabi člen 157 navedene uredbe.

4.   Kadar program ali ukrep, ki ga sofinancira eden ali več instrumentov za zunanje financiranje, izvaja tretja država, partnerska država, ČDO ali katero koli drugo telo, našteto v točki (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali navedeno v Uredbi (EU) 2021/947 ali Sklepu 2013/755/EU ali obeh, se uporabljajo ustrezna pravila iz teh instrumentov.

Pogoji za izvajanje dela programa Interreg iz sklopa D v okviru posrednega upravljanja na podlagi točke (b) ali (c) člena 55(3) te uredbe se opredelijo s sporazumom, sklenjenim med Komisijo, organom upravljanja ali njegovo državo članico in pooblaščenim organom.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 62

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16(6) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 1. julija 2021.

3.   Prenos pooblastila iz člena 16(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 16(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 63

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 115(1) Uredbe (EU) 2021/1060. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 64

Prehodne določbe

Uredba (EU) št. 1299/2013 ali kateri koli akt, sprejet na podlagi navedene uredbe, se še naprej uporablja za programe in operacije, ki jih v programskem obdobju 2014–2020 podpira ESRR.

Člen 65

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 440, 6.12.2018, str. 116.

1

(2)  
  UL C 86, 7.3.2019, str. 137.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 247) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021 (še ni objavljeno Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (glej stran 159 tega Uradnega lista).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (glej stran 60 tega Uradnega lista).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

8

(9)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

10

(11)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

11

(12)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (glej stran 21 tega Uradnega lista).

13

(14)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

14

(15)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 481/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s posebnimi pravili o upravičenosti izdatkov za programe sodelovanja (UL L 138, 13.5.2014, str. 45).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (UL L 77, 15.3.2014, str. 27).

17

(18)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

18

(19)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

19

(20)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

20

(21)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

21

---

PRILOGA

PREDLOGA ZA PROGRAME INTERREG

| CCI | [15 znakov] |
| --- | --- |
| Naslov | [255] |
| Različica | |
| Prvo leto | [4] |
| Zadnje leto | [4] |
| Upravičen od | |
| Upravičen do | |
| Številka sklepa Komisije | |
| Datum sklepa Komisije | |
| Številka sklepa o spremembi programa | [20] |
| Datum začetka veljavnosti sklepa o spremembi programa | |
| Regije NUTS, ki so zajete v programu | |
| Sklop | |

CCI

[15 znakov]

Naslov

[255]

Različica

Prvo leto

[4]

Zadnje leto

[4]

Upravičen od

Upravičen do

Številka sklepa Komisije

Datum sklepa Komisije

Številka sklepa o spremembi programa

[20]

Datum začetka veljavnosti sklepa o spremembi programa

Regije NUTS, ki so zajete v programu

Sklop

| 1. | Skupna programska strategija: glavni razvojni izzivi in odzivi politik |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Programsko območje (se ne zahteva za programe Interreg C)
  Sklic: točka (a) člena 17(3), točka (a) člena 17(9)





  Besedilno polje [2 000] |
| --- | --- |

1.1

Sklic: točka (a) člena 17(3), točka (a) člena 17(9)

Besedilno polje [2 000]

| 1.2 | Skupna programska strategija: povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upoštevajo ekonomska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti, skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja, spoznanja iz izkušenj v preteklosti ter makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar celotno programsko območje ali del njega zajema ena ali več strategij.
  Sklic: točka (b) člena 17(3), točka (b) člena 17(9)





  Besedilno polje [50 000] |
| --- | --- |

1.2

Sklic: točka (b) člena 17(3), točka (b) člena 17(9)

Besedilno polje [50 000]

| 1.3 | Utemeljitev za izbrane cilje politike in specifične cilje programa Interreg, ustrezne prednostne naloge, specifične cilje in oblike podpore, po potrebi z obravnavo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi
  Sklic: točka (c) člena 17(3)
  Tabela 1








  Izbrani cilj politike ali specifični cilj programa Interreg | Izbrani specifični cilj | Prednostna naloga | Utemeljitev izbire |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | [2 000 na vsak cilj] |

1.3

Sklic: točka (c) člena 17(3)

Tabela 1

Izbrani cilj politike ali specifični cilj programa Interreg

Izbrani specifični cilj

Prednostna naloga

Utemeljitev izbire

[2 000 na vsak cilj]

| 2. | Prednostne naloge [300]
  Sklic: točki (d) in (e) člena 17(3) |
| --- | --- |

2.

Sklic: točki (d) in (e) člena 17(3)

| 2.1 | Naziv prednostne naloge (ponovi se za vsako prednostno nalogo)
  Sklic: točka (d) člena 17(3)





  Besedilno polje: [300] |
| --- | --- |

2.1

Sklic: točka (d) člena 17(3)

Besedilno polje: [300]

| 2.1.1 | Specifični cilj (ponovi se za vsak izbran specifični cilj)
  Sklic: točka (e) člena 17(3)





  Besedilno polje: [300] |
| --- | --- |

2.1.1

Sklic: točka (e) člena 17(3)

Besedilno polje: [300]

| 2.1.2 | Povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene
  Sklic: točka (e)(i) člena 17(3), točka (c)(ii) člen 17(9)





  Besedilno polje [7 000] |
| --- | --- |

2.1.2

Sklic: točka (e)(i) člena 17(3), točka (c)(ii) člen 17(9)

Besedilno polje [7 000]

Za program INTERACT in ESPON:

Sklic: točka (c)(i) člena 17(9)

Opredelitev edinega upravičenca ali omejen seznam upravičencev in postopek odobritve

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

| 2.1.3 | Kazalniki
  Sklic: točka (e)(ii) člena 17(3), točka (c)(iii) člena 17(9)
  Tabela 2
  Kazalniki učinka











  Prednostna naloga | Specifični cilj | ID
  [5] | Kazalnik | Merska enota
  [255] | Mejnik (2024)
  [200] | Končna ciljna vrednost (2029)
  [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

2.1.3

Sklic: točka (e)(ii) člena 17(3), točka (c)(iii) člena 17(9)

Tabela 2

Kazalniki učinka

Prednostna naloga

Specifični cilj

ID

[5]

Kazalnik

Merska enota

[255]

Mejnik (2024)

[200]

Končna ciljna vrednost (2029)

[200]

Tabela 3

Kazalniki rezultatov

| Prednostna naloga | Specifični cilj | ID | Kazalnik | Merska enota | Izhodišče | Referenčno leto | Končna ciljna vrednost (2029) | Vir podatkov | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

ID

Kazalnik

Merska enota

Izhodišče

Referenčno leto

Končna ciljna vrednost (2029)

Vir podatkov

Opombe

| 2.1.4 | Glavne ciljne skupine
  Sklic: točka (e)(iii) člena 17(3), točka (c)(iv) člena 17(9)





  Besedilno polje [7 000] |
| --- | --- |

2.1.4

Sklic: točka (e)(iii) člena 17(3), točka (c)(iv) člena 17(9)

Besedilno polje [7 000]

| 2.1.5 | Navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali drugih teritorialnih orodij
  Sklic: točka (e)(iv) člena 17(3)





  Besedilno polje [7 000] |
| --- | --- |

2.1.5

Sklic: točka (e)(iv) člena 17(3)

Besedilno polje [7 000]

| 2.1.6 | Načrtovana uporaba finančnih instrumentov
  Sklic: točka (e)(v) člena 17(3)





  Besedilno polje [7 000] |
| --- | --- |

2.1.6

Sklic: točka (e)(v) člena 17(3)

Besedilno polje [7 000]

| 2.1.7 | Okvirna razčlenitev virov programov EU po vrsti ukrepov
  Sklic: točka (e)(vi) člena 17(3), točka (c)(v) člena 17(9)
  Tabela 4
  Razsežnost 1 – področje ukrepa









  Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

2.1.7

Sklic: točka (e)(vi) člena 17(3), točka (c)(v) člena 17(9)

Tabela 4

Razsežnost 1 – področje ukrepa

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Tabela 5

Razsežnost 2 – oblika financiranja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Tabela 6

Razsežnost 3 – mehanizem za ozemeljsko izvrševanje in ozemeljski pristop

| Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

| 3. | Finančni načrt
  Sklic: točka (f) člena 17(3) |
| --- | --- |

3.

Sklic: točka (f) člena 17(3)

| 3.1 | Finančna sredstva po letih
  Sklic: točka (g)(i) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4))
  Tabela 7













  Sklad | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR
  (cilj „teritorialno sodelovanje“) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| IPA III-CBC (1) | | | | | | | | |
| NDICI-CBC (1) | | | | | | | | |
| IPA III (2) | | | | | | | | |
| NDICI (2) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| OCTP (3) | | | | | | | | |
| Skladi Interreg (4) | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

3.1

Sklic: točka (g)(i) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4))

Tabela 7

Sklad

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

(cilj „teritorialno sodelovanje“)

IPA III-CBC (1)

NDICI-CBC (1)

IPA III (2)

NDICI (2)

OCTP (3)

Skladi Interreg (4)

Skupaj

| 3.2 | Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje
  Sklic: točka (f)(ii) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4)
  Tabela 8

















  Št. cilja politike ali tehnična pomoč | Prednostna naloga | Sklad
  (kakor je ustrezno) | Osnova za izračun podpore EU (skupni upravičeni stroški ali javni prispevki) | Prispevek EU
  (a) = (a1) + (a2) | Okvirna razčlenitev prispevka EU | Nacionalni prispevek
  (b) = (c) + (d) | Okvirna razčlenitev ustreznega nacionalnega partnerja | Skupaj
  (e) = (a) + (b) | Stopnja sofinanciranja
  (f) = (a) / (e) | Prispevek tretjih držav
  (v vednost) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brez tehnične pomoči na podlagi člena 27(1)(a1) | S tehnično pomočjo na podlagi člena 27(1) CPR
  (a2) | Nacionalni javni prispevek
  (c) | Nacionalni zasebni prispevek
  (d) |
| | Prednostna naloga 1 | ESRR | | | | | | | | | | |
| IPA III-CBC (5) | | | | | | | | | | |
| NDICI-CBC (5) | | | | | | | | | | |
| IPA III (6) | | | | | | | | | | |
| NDICI (6) | | | | | | | | | | |
| OCTP (7) | | | | | | | | | | |
| Skladi Interreg (8) | | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 2 | (skladi isti kot zgoraj) | | | | | | | | | | |
| | Skupaj | Vsi skladi | | | | | | | | | | |
| | | ESRR | | | | | | | | | | |
| | | IPA III-CBC | | | | | | | | | | |
| | | NDICI-CBC | | | | | | | | | | |
| | | IPA III | | | | | | | | | | |
| | | NDICI | | | | | | | | | | |
| | | OCTP | | | | | | | | | | |
| | | Skladi Interreg | | | | | | | | | | |
| | Skupaj | Vsi skladi | | | | | | | | | | |

3.2

Sklic: točka (f)(ii) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4)

Tabela 8

Št. cilja politike ali tehnična pomoč

Prednostna naloga

Sklad

(kakor je ustrezno)

Osnova za izračun podpore EU (skupni upravičeni stroški ali javni prispevki)

Prispevek EU

(a) = (a1) + (a2)

Okvirna razčlenitev prispevka EU

Nacionalni prispevek

(b) = (c) + (d)

Okvirna razčlenitev ustreznega nacionalnega partnerja

Skupaj

(e) = (a) + (b)

Stopnja sofinanciranja

(f) = (a) / (e)

Prispevek tretjih držav

(v vednost)

Brez tehnične pomoči na podlagi člena 27(1)(a1)

S tehnično pomočjo na podlagi člena 27(1) CPR

(a2)

Nacionalni javni prispevek

(c)

Nacionalni zasebni prispevek

(d)

Prednostna naloga 1

ESRR

IPA III-CBC (5)

NDICI-CBC (5)

IPA III (6)

NDICI (6)

OCTP (7)

Skladi Interreg (8)

Prednostna naloga 2

(skladi isti kot zgoraj)

Skupaj

Vsi skladi

ESRR

IPA III-CBC

NDICI-CBC

IPA III

NDICI

OCTP

Skladi Interreg

Skupaj

Vsi skladi

| 4. | Ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu v pripravo programa Interreg ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju
  Sklic: točka (g) člena 17(3)





  Besedilno polje [10 000] |
| --- | --- |

4.

Sklic: točka (g) člena 17(3)

Besedilno polje [10 000]

| 5. | Pristop h komuniciranju in prepoznavnosti za program Interreg (cilji, ciljna občinstva, komunikacijske poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kjer je to ustrezno, načrtovani proračun in ustrezni kazalniki za spremljanje in vrednotenje)
  Sklic: točka (h) člena 17(3)





  Besedilno polje [4 500] |
| --- | --- |

5.

Sklic: točka (h) člena 17(3)

Besedilno polje [4 500]

| 6. | Navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte
  Sklic: točka (i) člena 17(3), člen 24





  Besedilno polje [7 000] |
| --- | --- |

6.

Sklic: točka (i) člena 17(3), člen 24

Besedilno polje [7 000]

| 7. | Izvedbene določbe |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Organi, pristojni za program
  Sklic: točka (a) člena 17(6)
  Tabela 9








  Organi, pristojni za program | Ime institucije [255] | Ime kontaktne osebe [200] | E-pošta [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Organ upravljanja | | | |
| Nacionalni organ (za programe s sodelujočimi tretjimi ali partnerskimi državami, kadar je ustrezno) | | | |
| Revizijski organ | | | |
| Predstavniki skupine revizorjev | | | |
| Telo, ki mu Komisija nakazuje izplačila | | | |

7.1

Sklic: točka (a) člena 17(6)

Tabela 9

Organi, pristojni za program

Ime institucije [255]

Ime kontaktne osebe [200]

E-pošta [200]

Organ upravljanja

Nacionalni organ (za programe s sodelujočimi tretjimi ali partnerskimi državami, kadar je ustrezno)

Revizijski organ

Predstavniki skupine revizorjev

Telo, ki mu Komisija nakazuje izplačila

| 7.2 | Postopek za ustanovitev skupnega sekretariata
  Sklic: točka (b) člen 17(6)





  Besedilno polje [3 500] |
| --- | --- |

7.2

Sklic: točka (b) člen 17(6)

Besedilno polje [3 500]

| 7.3 | Porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kjer je ustrezno, tretje ali partnerske države in ČDO pri finančnih popravkih, ki jih naloži organ upravljanja ali Komisija
  Sklic: točka (c) člena 17(6)





  Besedilno polje [10 500] |
| --- | --- |

7.3

Sklic: točka (c) člena 17(6)

Besedilno polje [10 500]

| 8. | Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški
  Sklic: Člena 94 in 95 Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah)
  Tabela 10
  Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški







  Načrtovana uporaba členov 94 in 95 | DA | NE |
| --- | --- | --- | --- |
| Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 1) | ☐ | ☐ |
| Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 2) | ☐ | ☐ |

8.

Sklic: Člena 94 in 95 Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah)

Tabela 10

Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

Načrtovana uporaba členov 94 in 95

DA

NE

Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 1)

☐

☐

Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 2)

☐

☐

Zemljevid

Zemljevid programskega območja

---

(1)  Programi Interreg A, zunanje čezmejno sodelovanje.

(2)  Programi Interreg B in C.

(3)  Programi Interreg B, C in D.

(4)  ESRR, IPA III, NDICI ali OCTP, kadar je pomoč nakazana kot enotni znesek v okviru programov Interreg B in C.

(5)  Programi Interreg A, zunanje čezmejno sodelovanje.

(6)  Programi Interreg B in C.

(7)  Programi Interreg B, C in D.

(8)  ESRR, IPA III, NDICI ali OCTP, kadar je pomoč nakazana kot enotni znesek v okviru programov Interreg B in C.

---

Dodatek 1

Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 94 Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporablja poenostavljena možnost obračunavanja stroškov na ravni EU, določeno z delegiranim aktom iz člena 94(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Ocenjeni delež skupnih dodeljenih finančnih sredstev v okviru prednostne naloge, za katera bo veljala poenostavljena možnost obračunavanja stroškov, v % | Vrste zajetih operacij | Kazalniki, ki sprožijo povračilo | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo | Vrsta poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje) | Znesek (v EUR) ali odstotek (v primeru pavšalne stopnje) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Koda (1) | Opis | Koda (2) | Opis | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Ocenjeni delež skupnih dodeljenih finančnih sredstev v okviru prednostne naloge, za katera bo veljala poenostavljena možnost obračunavanja stroškov, v %

Vrste zajetih operacij

Kazalniki, ki sprožijo povračilo

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

Vrsta poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje)

Znesek (v EUR) ali odstotek (v primeru pavšalne stopnje) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

Koda (1)

Opis

Koda (2)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

Ali je organ upravljanja prejel podporo zunanjega podjetja za določitev poenostavljenih stroškov v nadaljevanju?

| | |
| --- | --- |
| Če je odgovor pritrdilen, navedite ime zunanjega podjetja: | Da/ne – ime zunanjega podjetja |

Če je odgovor pritrdilen, navedite ime zunanjega podjetja:

Da/ne – ime zunanjega podjetja

| 1.1 | Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom za izvajanje (3) |
| --- | --- |

1.1

Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom za izvajanje (3)

| 1.2 | Specifični cilj |
| --- | --- |

1.2

Specifični cilj

| 1.3 | Kazalnik, ki sproži povračilo (4) |
| --- | --- |

1.3

Kazalnik, ki sproži povračilo (4)

| 1.4 | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo |
| --- | --- |

1.4

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

| 1.5 | Standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje |
| --- | --- |

1.5

Standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje

| 1.6 | Znesek na enoto meritve ali odstotek (za pavšalni znesek) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- |

1.6

Znesek na enoto meritve ali odstotek (za pavšalni znesek) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

| 1.7 | Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami |
| --- | --- |

1.7

Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami

| 1.8 | Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (D/N) |
| --- | --- |

1.8

Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (D/N)

| 1.9 | Prilagoditvena metoda (5) |
| --- | --- |

1.9

Prilagoditvena metoda (5)

| 1.10 | Preverjanje doseganja enot [dokončanih]






  — | opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja dokončanih merskih enot |
| --- | --- | --- |

1.10

Preverjanje doseganja enot [dokončanih]

—

opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja dokončanih merskih enot

| — | opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel

| — | opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov

| 1.11 | Možne neprimerne spodbude, ublažitveni ukrepi (6), in ocenjena raven grožnje (visoka, srednja, nizka) |
| --- | --- |

1.11

Možne neprimerne spodbude, ublažitveni ukrepi (6), in ocenjena raven grožnje (visoka, srednja, nizka)

| 1.12 | Skupni znesek (nacionalni in EU), ki naj bi ga na tej podlagi po pričakovanjih povrnila Komisija |
| --- | --- |

1.12

Skupni znesek (nacionalni in EU), ki naj bi ga na tej podlagi po pričakovanjih povrnila Komisija

C.   Izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

| 1. | Vir podatkov, uporabljenih za izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj (kdo je predložil, zbral in evidentiral podatke; kje so podatki shranjeni; presečni datumi; potrjevanje itd.): |
| --- | --- |

1.

| 2. | Navedite, zakaj sta predlagana metoda in izračun na podlagi člena 88(2) uredbe o skupnih določbah relevantna za vrsto operacije: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navedite, kako so bili izračuni narejeni, vključno zlasti s predpostavkami v smislu kakovosti ali količin. Če je to relevantno, je treba uporabiti in na zahtevo predložiti statistične dokaze in referenčne vrednosti v obliki, ki jo lahko uporabi Komisija: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnite, kako ste zagotovili, da so bili v izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnega zneska ali pavšalne stopnje vključeni le upravičeni izdatki: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ocena revizijskega organa ali organov v zvezi z metodologijo za izračun in zneski ter ureditvijo za zagotovitev potrjevanja, kakovosti, zbiranja in shranjevanja podatkov: |
| --- | --- |

5.

---

(1)  To se nanaša na kodo za razsežnost „področje ukrepanja“ v tabeli 1 Priloge I k uredbi o skupnih določbah.

(2)  To se nanaša na kodo za skupne kazalnike, če je ustrezno.

(3)  Načrtovani začetni datum izbora operacij in načrtovani končni datum njihovega zaključka (iz člena 63(5) uredbe o skupnih določbah).

(4)  Za operacije, ki vključujejo različne poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, in zajemajo različne kategorije stroškov, različne projekte ali zaporedne faze operacije, je treba za vsak kazalnik, ki sproži povračilo, izpolniti polja 1.3 do 1.11.

(5)  Če je ustrezno, označite pogostnost in časovno razporeditev prilagoditve ter jasen sklic na specifični kazalnik (vključno s povezavo na spletno mesto, kjer je ta kazalnik objavljen, če je ustrezno).

(6)  Ali obstajajo možne negativne posledice na kakovost podprte operacije in, če obstajajo, kakšni ukrepi (kot zagotovitev kakovosti) bodo sprejeti za izravnavo tega tveganja?

---

Dodatek 2

Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 95 Uredbe (EU) 2021/1060 (uredbe o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporablja poenostavljeno obračunavanje stroškov na ravni EU, določeno z delegiranim aktom iz člena 95(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Znesek, ki ga krije financiranje, ki ni povezano s stroški | Vrste zajetih operacij | Pogoji, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Kazalnik | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Načrtovana vrsta metode, ki se uporabi za povračila upravičencu oziroma upravičencem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Koda (1) | Opis | | Koda (2) | Opis | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Znesek, ki ga krije financiranje, ki ni povezano s stroški

Vrste zajetih operacij

Pogoji, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Kazalnik

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Načrtovana vrsta metode, ki se uporabi za povračila upravičencu oziroma upravičencem

Koda (1)

Opis

Koda (2)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

| 1.1 | Opis vrste operacije |
| --- | --- |

1.1

Opis vrste operacije

| 1.2 | Specifični cilj |
| --- | --- |

1.2

Specifični cilj

| 1.3 | Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči |
| --- | --- |

1.3

Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči

| 1.4 | Rok za izpolnitev pogojev ali dosežek rezultatov |
| --- | --- |

1.4

Rok za izpolnitev pogojev ali dosežek rezultatov

| 1.5 | Merska enota za a pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultate, ki jih je treba doseči za povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

1.5

Merska enota za a pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultate, ki jih je treba doseči za povračilo s strani Komisije

| 1.6 | Vmesni rezultati (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila |
| --- | --- |

1.6

Vmesni rezultati (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila

Vmesni rezultati

Načrtovani datum

Zneski (v EUR)

| 1.7 | Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi) |
| --- | --- |

1.7

Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi)

| 1.8 | Prilagoditvena metoda |
| --- | --- |

1.8

Prilagoditvena metoda

| 1.9 | Preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih rezultatov)






  — | opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in kjer je ustrezno, vse vmesne rezultate) |
| --- | --- | --- |

1.9

Preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih rezultatov)

—

opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in kjer je ustrezno, vse vmesne rezultate)

| — | opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel

| — | opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov

| 1.10 | Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški/Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [D/N] |
| --- | --- |

1.10

Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški/Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [D/N]

| 1.11 | Ureditev za zagotavljanje revizijske sledi
  Navedite organe, odgovorne za te ureditve. |
| --- | --- |

1.11

Ureditev za zagotavljanje revizijske sledi

Navedite organe, odgovorne za te ureditve.

---

(1)  To se nanaša na kodo za razsežnost „področje ukrepanja“ v tabeli 1 Priloge I k uredbi o skupnih določbah in Priloge IV k uredbi o ESPRA.

(2)  To se nanaša na kodo za skupne kazalnike, če je ustrezno.

---

Dodatek 3

Seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom – člen 17(3)

| Besedilno polje [2 000] |
| --- |

Besedilno polje [2 000]

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 231/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 231/159

---

UREDBA (EU) 2021/1060 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 177, točke (a) člena 322(1) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Kohezijska politika tem regijam še posebej koristi. Unija v skladu s členom 175 PDEU podpira uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Kohezijska politika tem regijam še posebej koristi. Unija v skladu s členom 175 PDEU podpira uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev.

| (2) | Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Sklada za pravični prehod (SPP) ter ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklada za notranjo varnost (SNV) ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) in jasno določiti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA. |
| --- | --- |

(2)

Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Sklada za pravični prehod (SPP) ter ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklada za notranjo varnost (SNV) ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) in jasno določiti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

| (3) | Zaradi posebnosti vsakega sklada bi bilo treba posebna pravila, ki veljajo za vsak sklad in cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru ESRR, določiti v ločenih uredbah (v nadaljnjem besedilu: uredbe za posamezne sklade), da se dopolni ta uredba. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi posebnosti vsakega sklada bi bilo treba posebna pravila, ki veljajo za vsak sklad in cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru ESRR, določiti v ločenih uredbah (v nadaljnjem besedilu: uredbe za posamezne sklade), da se dopolni ta uredba.

| (4) | Najbolj oddaljene regije bi morale biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja za protiutež njihovemu strukturnemu socialnemu in ekonomskemu položaju ter omejitvam, ki so posledica dejavnikov, navedenih v členu 349 PDEU. |
| --- | --- |

(4)

Najbolj oddaljene regije bi morale biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja za protiutež njihovemu strukturnemu socialnemu in ekonomskemu položaju ter omejitvam, ki so posledica dejavnikov, navedenih v členu 349 PDEU.

| (5) | Severna redko poseljena območja bi morala biti upravičena do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja za protiutež težkim in naravnim ali demografskim omejitvam iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |
| --- | --- |

(5)

Severna redko poseljena območja bi morala biti upravičena do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja za protiutež težkim in naravnim ali demografskim omejitvam iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

| (6) | Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 navedene konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. V zvezi s tem bi bilo treba sklade izvrševati tako, da bi se spodbujal prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali izključevanja, in bi morali pri financiranju infrastrukture zagotoviti dostopnost za invalide. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“, ciljev ZN glede trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, morajo biti operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 PDEU. Revščina je še posebej pomemben izziv v Uniji. Cilje skladov bi bilo zato treba uresničevati, da bi prispevali k izkoreninjenju revščine. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati, da bi zlasti lokalnim in regionalnim organom obalnih in mestnih območij zagotovili ustrezno podporo za reševanje socialno-ekonomskih izzivov, povezanih z vključevanjem državljanov tretjih držav, in zagotovili ustrezno podporo območjem in skupnostim v urbanem okolju z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

(6)

Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 navedene konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. V zvezi s tem bi bilo treba sklade izvrševati tako, da bi se spodbujal prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije ali izključevanja, in bi morali pri financiranju infrastrukture zagotoviti dostopnost za invalide. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“, ciljev ZN glede trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, morajo biti operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 PDEU. Revščina je še posebej pomemben izziv v Uniji. Cilje skladov bi bilo zato treba uresničevati, da bi prispevali k izkoreninjenju revščine. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati, da bi zlasti lokalnim in regionalnim organom obalnih in mestnih območij zagotovili ustrezno podporo za reševanje socialno-ekonomskih izzivov, povezanih z vključevanjem državljanov tretjih držav, in zagotovili ustrezno podporo območjem in skupnostim v urbanem okolju z omejenimi možnostmi.

| (7) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna Unije prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(7)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna Unije prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad, posrednega upravljanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (8) | Kadar je za Komisijo določen časovni rok glede sprejetja ukrepov za države članice, bi morala Komisija pravočasno in učinkovito upoštevati vse potrebne informacije in dokumente. Kadar so predložitve držav članic v kateri koli obliki na podlagi te uredbe nepopolne ali neskladne z zahtevami te uredbe in uredb za posamezne sklade, zaradi česar Komisija ne more sprejeti ukrepa na podlagi popolne obveščenosti, bi bilo treba zadevni rok začasno ustaviti, dokler države članice ne izpolnijo regulativnih zahtev. Ker torej Komisija ne more izvršiti plačil za izdatke, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere niso izpolnjeni omogočitveni pogoji, ki so vključeni v zahtevke za plačilo, se rok, v katerem mora Komisija izvesti plačila, za take izdatke ne bi smel sprožiti. |
| --- | --- |

(8)

Kadar je za Komisijo določen časovni rok glede sprejetja ukrepov za države članice, bi morala Komisija pravočasno in učinkovito upoštevati vse potrebne informacije in dokumente. Kadar so predložitve držav članic v kateri koli obliki na podlagi te uredbe nepopolne ali neskladne z zahtevami te uredbe in uredb za posamezne sklade, zaradi česar Komisija ne more sprejeti ukrepa na podlagi popolne obveščenosti, bi bilo treba zadevni rok začasno ustaviti, dokler države članice ne izpolnijo regulativnih zahtev. Ker torej Komisija ne more izvršiti plačil za izdatke, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere niso izpolnjeni omogočitveni pogoji, ki so vključeni v zahtevke za plačilo, se rok, v katerem mora Komisija izvesti plačila, za take izdatke ne bi smel sprožiti.

| (9) | Da bi prispevali k prednostnim nalogam Unije, bi morali skladi svojo podporo osredotočiti na omejeno število ciljev politike v skladu s svojimi poslanstvi v okviru posameznih skladov, določenimi na podlagi ciljev iz Pogodbe. Cilji politike za AMIF, SNV in IUMV bi morali biti določeni v ustreznih uredbah za posamezne sklade. SPP ter sredstva ESRR in ESS+, ki se kot dopolnilna podpora prostovoljno prerazporedijo v SPP, bi morali prispevati k enemu specifičnemu cilju. |
| --- | --- |

(9)

Da bi prispevali k prednostnim nalogam Unije, bi morali skladi svojo podporo osredotočiti na omejeno število ciljev politike v skladu s svojimi poslanstvi v okviru posameznih skladov, določenimi na podlagi ciljev iz Pogodbe. Cilji politike za AMIF, SNV in IUMV bi morali biti določeni v ustreznih uredbah za posamezne sklade. SPP ter sredstva ESRR in ESS+, ki se kot dopolnilna podpora prostovoljno prerazporedijo v SPP, bi morali prispevati k enemu specifičnemu cilju.

| (10) | Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma in uresničevanjem ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, bi morali skladi prispevati k širšemu upoštevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, tj. da se 30 % proračunskih izdatkov Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde ter prednostne naloge Unije in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ustrezni mehanizmi za zagotavljanje krepitve podnebne odpornosti podprtih naložb v infrastrukturo bi morali biti sestavni del načrtovanja in izvajanja skladov. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma in uresničevanjem ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, bi morali skladi prispevati k širšemu upoštevanju podnebnih ukrepov in k doseganju skupnega cilja, tj. da se 30 % proračunskih izdatkov Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde ter prednostne naloge Unije in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ustrezni mehanizmi za zagotavljanje krepitve podnebne odpornosti podprtih naložb v infrastrukturo bi morali biti sestavni del načrtovanja in izvajanja skladov.

| (11) | Glede na pomen boja proti izgubi biotske raznovrstnosti bi morali skladi prispevati k vključevanju ukrepov na področju biotske raznovrstnosti v politike Unije in doseganju splošnega cilja, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, za cilje biotske raznovrstnosti v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer je treba upoštevati obstoječa prekrivanja med cilji na področju podnebja in biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(11)

Glede na pomen boja proti izgubi biotske raznovrstnosti bi morali skladi prispevati k vključevanju ukrepov na področju biotske raznovrstnosti v politike Unije in doseganju splošnega cilja, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 nameni 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, za cilje biotske raznovrstnosti v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer je treba upoštevati obstoječa prekrivanja med cilji na področju podnebja in biotske raznovrstnosti.

| (12) | Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu finančne uredbe. Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija. |
| --- | --- |

(12)

Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu finančne uredbe. Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija.

| (13) | Za pripravo in izvajanje programov bi morale biti odgovorne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom ter telesa, ki jih države članice določijo za ta namen. Unija in države članice ne bi smele uvajati nepotrebnih pravil, ki bi upravičencem povzročila pretirano upravno breme. |
| --- | --- |

(13)

Za pripravo in izvajanje programov bi morale biti odgovorne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom ter telesa, ki jih države članice določijo za ta namen. Unija in države članice ne bi smele uvajati nepotrebnih pravil, ki bi upravičencem povzročila pretirano upravno breme.

| (14) | Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, civilne družbe, ekonomskih in socialnih partnerjev ter po potrebi raziskovalnih organizacij in univerz. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi se morala za sklade, še naprej uporabljati Evropski kodeks dobre prakse za partnerske sporazume in programe, ki se financirajo s sredstvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, določenim v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 240/2014 (8) (v nadaljnjem besedilu: Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo). |
| --- | --- |

(14)

Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, civilne družbe, ekonomskih in socialnih partnerjev ter po potrebi raziskovalnih organizacij in univerz. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi se morala za sklade, še naprej uporabljati Evropski kodeks dobre prakse za partnerske sporazume in programe, ki se financirajo s sredstvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, določenim v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 240/2014 (8) (v nadaljnjem besedilu: Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo).

| (15) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik, vključno z načeli evropskega stebra socialnih pravic, tisti okvir, v katerem se opredelijo nacionalne prednostne reforme in se spremlja njihovo izvajanje. Države članice v podporo navedenim reformam oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Navedene strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem ali financiranjem Unije ali z obojima. Namen teh strategij je tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o InvestEU). |
| --- | --- |

(15)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik, vključno z načeli evropskega stebra socialnih pravic, tisti okvir, v katerem se opredelijo nacionalne prednostne reforme in se spremlja njihovo izvajanje. Države članice v podporo navedenim reformam oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Navedene strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem ali financiranjem Unije ali z obojima. Namen teh strategij je tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o InvestEU).

| (16) | Države članice bi morale upoštevati ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU, ter dopolnilna priporočila Komisije, izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (11), za AMIF, SNV in IUMV pa druga ustrezna priporočila Unije, naslovljena na državo članico pri pripravi programskih dokumentov. V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države. Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo novi izzivi, opredeljeni v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale upoštevati ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU, ter dopolnilna priporočila Komisije, izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (11), za AMIF, SNV in IUMV pa druga ustrezna priporočila Unije, naslovljena na državo članico pri pripravi programskih dokumentov. V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države. Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo novi izzivi, opredeljeni v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja.

| (17) | Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba pripraviti na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije v zvezi s temi načrti, pri svojih programih, tudi med vmesno oceno, ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba pripraviti na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije v zvezi s temi načrti, pri svojih programih, tudi med vmesno oceno, ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam.

| (18) | Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti natančen strateški dokument, ki je namenjen kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, SPP in ESPRA med Komisijo in zadevno državo članico. Za poenostavitev postopka odobritve bi morala Komisija pri svoji oceni upoštevati načelo sorazmernosti, zlasti v zvezi z dolžino sporazuma o partnerstvu in zahtevami po dodatnih informacijah. Da bi se zmanjšalo upravno breme, v programskem obdobju ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu. Vendar bi moralo biti državi članic, ki tako želi, omogočeno, da Komisiji predloži en predlog spremembe sporazuma o partnerstvu, da se upošteva rezultat vmesnega pregleda. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih, se lahko sporazum o partnerstvu vključi kot del programa. |
| --- | --- |

(18)

Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti natančen strateški dokument, ki je namenjen kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, SPP in ESPRA med Komisijo in zadevno državo članico. Za poenostavitev postopka odobritve bi morala Komisija pri svoji oceni upoštevati načelo sorazmernosti, zlasti v zvezi z dolžino sporazuma o partnerstvu in zahtevami po dodatnih informacijah. Da bi se zmanjšalo upravno breme, v programskem obdobju ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu. Vendar bi moralo biti državi članic, ki tako želi, omogočeno, da Komisiji predloži en predlog spremembe sporazuma o partnerstvu, da se upošteva rezultat vmesnega pregleda. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih, se lahko sporazum o partnerstvu vključi kot del programa.

| (19) | Da bi državam članicam zagotovili zadostno prožnost pri izvajanju njihovih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja, bi bilo treba omogočiti prerazporeditev nekaterih ravni financiranja med skladi ter med deljenim upravljanjem ter neposredno in posredno upravljanimi instrumenti. Ta stopnja prerazporeditve bi morala biti višja, kadar to upravičujejo posebne ekonomske in socialne okoliščine države članice. |
| --- | --- |

(19)

Da bi državam članicam zagotovili zadostno prožnost pri izvajanju njihovih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja, bi bilo treba omogočiti prerazporeditev nekaterih ravni financiranja med skladi ter med deljenim upravljanjem ter neposredno in posredno upravljanimi instrumenti. Ta stopnja prerazporeditve bi morala biti višja, kadar to upravičujejo posebne ekonomske in socialne okoliščine države članice.

| (20) | Vsaka država članica bi morala imeti na voljo prožnost, da pod določenimi pogoji iz te uredbe prispeva v program InvestEU za zagotavljanje jamstva EU in v svetovalno vozlišče InvestEU za naložbe v tej državi članici. |
| --- | --- |

(20)

Vsaka država članica bi morala imeti na voljo prožnost, da pod določenimi pogoji iz te uredbe prispeva v program InvestEU za zagotavljanje jamstva EU in v svetovalno vozlišče InvestEU za naložbe v tej državi članici.

| (21) | Da se zagotovijo potrebni predpogoji za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz objektivnih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Brez poseganja v pravila o prenehanju obveznosti in kadar taki pogoji niso izpolnjeni, Komisija ne bi smela povrniti izdatkov v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. EIB bi moralo biti omogočeno, da na zahtevo države članice prispeva k oceni izpolnjevanja omogočitvenih pogojev. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije. |
| --- | --- |

(21)

Da se zagotovijo potrebni predpogoji za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz objektivnih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Brez poseganja v pravila o prenehanju obveznosti in kadar taki pogoji niso izpolnjeni, Komisija ne bi smela povrniti izdatkov v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. EIB bi moralo biti omogočeno, da na zahtevo države članice prispeva k oceni izpolnjevanja omogočitvenih pogojev. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije.

| (22) | Ob prizadevanju za doseganje ciljev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bi morala biti podpora za mrežno povezljivost ESRR in Kohezijskega sklada namenjena dokončanju manjkajočih povezav do vseevropskega prometnega omrežja. |
| --- | --- |

(22)

Ob prizadevanju za doseganje ciljev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bi morala biti podpora za mrežno povezljivost ESRR in Kohezijskega sklada namenjena dokončanju manjkajočih povezav do vseevropskega prometnega omrežja.

| (23) | Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir smotrnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in vrednotila smotrnost programa in bi se o njej poročalo. To bi moralo omogočiti spremljanje in vrednotenje smotrnosti med izvajanjem ter poročanje o njej in prispevati k merjenju splošne smotrnosti skladov. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir smotrnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in vrednotila smotrnost programa in bi se o njej poročalo. To bi moralo omogočiti spremljanje in vrednotenje smotrnosti med izvajanjem ter poročanje o njej in prispevati k merjenju splošne smotrnosti skladov.

| (24) | Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na smotrnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024, ter napredek pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter načel evropskega stebra socialnih pravic. Za namene vmesnega pregleda bi bilo treba tudi upoštevati socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji, vključno z vsakim pomembnejšim negativnim razvojem dogodkov na finančnem, ekonomskem ali socialnem področju ali demografskimi izzivi, in napredek pri doseganju ciljev glede podnebnega prispevka na nacionalni ravni. Komisija bi morala pripraviti poročilo o rezultatih vmesnega pregleda, vključno s svojo oceno uporabe stroškov upravljanja in provizij za upravljanje v okviru finančnih instrumentov, ki jih upravljajo telesa, izbrana z neposredno dodelitvijo. |
| --- | --- |

(24)

Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na smotrnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024, ter napredek pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter načel evropskega stebra socialnih pravic. Za namene vmesnega pregleda bi bilo treba tudi upoštevati socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji, vključno z vsakim pomembnejšim negativnim razvojem dogodkov na finančnem, ekonomskem ali socialnem področju ali demografskimi izzivi, in napredek pri doseganju ciljev glede podnebnega prispevka na nacionalni ravni. Komisija bi morala pripraviti poročilo o rezultatih vmesnega pregleda, vključno s svojo oceno uporabe stroškov upravljanja in provizij za upravljanje v okviru finančnih instrumentov, ki jih upravljajo telesa, izbrana z neposredno dodelitvijo.

| (25) | Mehanizmi, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in gospodarskim upravljanjem Unije, bi morali biti dodatno izpopolnjeni, kar bi Komisiji omogočilo, da Svetu predlaga, naj začasno ustavi vse ali nekatere zaveze ali plačila za enega ali več programov zadevne države članice, kadar se ta država članica ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja. Obveznost Komisije, da predlaga začasno ustavitev, bi bilo treba začasno odložiti, kadar se sproži tako imenovana splošna odstopna klavzula v okviru Pakta za stabilnost in rast in za toliko časa, kot se ta klavzula uporablja. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na podlagi predloga Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje v okviru postopka gospodarskega upravljanja, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine. Glede na vrsto operacij, ki potekajo s podporo ESS+ in v okviru programov Interreg, bi bilo treba ESS+ in navedene programe izključiti iz področja uporabe teh mehanizmov. |
| --- | --- |

(25)

Mehanizmi, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in gospodarskim upravljanjem Unije, bi morali biti dodatno izpopolnjeni, kar bi Komisiji omogočilo, da Svetu predlaga, naj začasno ustavi vse ali nekatere zaveze ali plačila za enega ali več programov zadevne države članice, kadar se ta država članica ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja. Obveznost Komisije, da predlaga začasno ustavitev, bi bilo treba začasno odložiti, kadar se sproži tako imenovana splošna odstopna klavzula v okviru Pakta za stabilnost in rast in za toliko časa, kot se ta klavzula uporablja. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na podlagi predloga Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje v okviru postopka gospodarskega upravljanja, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine. Glede na vrsto operacij, ki potekajo s podporo ESS+ in v okviru programov Interreg, bi bilo treba ESS+ in navedene programe izključiti iz področja uporabe teh mehanizmov.

| (26) | Da bi omogočili hiter odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine, navedene v Paktu za stabilnost in rast, ki se lahko pojavijo v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe skladov kot odziv na takšne okoliščine. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje skladov. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost teh ukrepov. |
| --- | --- |

(26)

Da bi omogočili hiter odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine, navedene v Paktu za stabilnost in rast, ki se lahko pojavijo v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe skladov kot odziv na takšne okoliščine. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje skladov. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost teh ukrepov.

| (27) | Treba je določiti skupne zahteve glede vsebine programov ob upoštevanju posebnih značilnosti vsakega sklada. Te skupne zahteve se lahko dopolnijo s pravili za posamezne sklade. Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg) bi morala določiti posebne določbe o vsebini programov Interreg. |
| --- | --- |

(27)

Treba je določiti skupne zahteve glede vsebine programov ob upoštevanju posebnih značilnosti vsakega sklada. Te skupne zahteve se lahko dopolnijo s pravili za posamezne sklade. Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg) bi morala določiti posebne določbe o vsebini programov Interreg.

| (28) | Da se omogoči prožnost pri izvajanju programov in zmanjša upravno breme, bi morale biti omogočene omejene finančne prerazporeditve med prednostnimi nalogami istega programa, brez da bi bil potreben sklep Komisije o spremembi programa. Revidirane finančne tabele bi bilo treba predložiti Komisiji, da se zagotovijo posodobljene informacije o finančnih dodelitvah za vsako prednostno nalogo. |
| --- | --- |

(28)

Da se omogoči prožnost pri izvajanju programov in zmanjša upravno breme, bi morale biti omogočene omejene finančne prerazporeditve med prednostnimi nalogami istega programa, brez da bi bil potreben sklep Komisije o spremembi programa. Revidirane finančne tabele bi bilo treba predložiti Komisiji, da se zagotovijo posodobljene informacije o finančnih dodelitvah za vsako prednostno nalogo.

| (29) | Da bi povečali učinkovitost SPP, bi bilo treba omogočiti, da se navedenemu skladu prostovoljno dajo na voljo dodatna sredstva iz ESRR in ESS+. Ta dopolnilna sredstva bi bilo treba zagotoviti s posebno prostovoljno prerazporeditvijo iz navedenih skladov v SPP, pri čemer bi bilo treba upoštevati izzive pri prehodu, ki so opredeljeni v območnih načrtih za pravični prehod in ki jih je treba obravnavati. Zneske za prerazporeditev bi bilo treba zagotoviti iz sredstev kategorij regije, v katerih so območja, navedena v območnih načrtih za pravični prehod. Glede na to posebno ureditev za uporabo sredstev SPP bi se moral za sestavo teh sredstev uporabljati le posebni mehanizem za prerazporeditev. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, da bi se morali za SPP ter sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP in postanejo podpora SPP, uporabljati le ta uredba in Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (13) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP). Za dopolnilno podporo se ne bi smela uporabljati niti Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESRR in Kohezijskem skladu) niti Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (15) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESS+). Zato bi bilo treba sredstva ESRR, ki bodo kot dopolnilna podpora prerazporejena v SPP, izključiti iz osnove za izračun zahtev glede tematske koncentracije iz uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu in osnove za izračun minimalnih dodelitev za trajnostni razvoj mest, kot je določeno v uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu. Enako velja za sredstva ESS+, prerazporejena kot dopolnilna podpora za SPP, kar zadeva zahteve glede tematske koncentracije iz uredbe o ESS+. |
| --- | --- |

(29)

Da bi povečali učinkovitost SPP, bi bilo treba omogočiti, da se navedenemu skladu prostovoljno dajo na voljo dodatna sredstva iz ESRR in ESS+. Ta dopolnilna sredstva bi bilo treba zagotoviti s posebno prostovoljno prerazporeditvijo iz navedenih skladov v SPP, pri čemer bi bilo treba upoštevati izzive pri prehodu, ki so opredeljeni v območnih načrtih za pravični prehod in ki jih je treba obravnavati. Zneske za prerazporeditev bi bilo treba zagotoviti iz sredstev kategorij regije, v katerih so območja, navedena v območnih načrtih za pravični prehod. Glede na to posebno ureditev za uporabo sredstev SPP bi se moral za sestavo teh sredstev uporabljati le posebni mehanizem za prerazporeditev. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, da bi se morali za SPP ter sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP in postanejo podpora SPP, uporabljati le ta uredba in Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (13) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP). Za dopolnilno podporo se ne bi smela uporabljati niti Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESRR in Kohezijskem skladu) niti Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (15) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESS+). Zato bi bilo treba sredstva ESRR, ki bodo kot dopolnilna podpora prerazporejena v SPP, izključiti iz osnove za izračun zahtev glede tematske koncentracije iz uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu in osnove za izračun minimalnih dodelitev za trajnostni razvoj mest, kot je določeno v uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu. Enako velja za sredstva ESS+, prerazporejena kot dopolnilna podpora za SPP, kar zadeva zahteve glede tematske koncentracije iz uredbe o ESS+.

| (30) | Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (poimenovan „Leader“ v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)), ali katerega koli drugega teritorialnega orodja, ki podpira pobude, ki jih je zasnovala država članica, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah. Enako bi moralo veljati za s tem povezane pobude, kot je pobuda za pametne vasi. Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi ali telesa, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov ali teles pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi ali telesa odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru. Teritorialne strategije bi morale pri spodbujanju pobud za trajnostni turizem zagotoviti ustrezno ravnovesje med potrebami prebivalcev in turistov, kot je medsebojno povezovanje kolesarskih in železniških omrežij. |
| --- | --- |

(30)

Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (poimenovan „Leader“ v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)), ali katerega koli drugega teritorialnega orodja, ki podpira pobude, ki jih je zasnovala država članica, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah. Enako bi moralo veljati za s tem povezane pobude, kot je pobuda za pametne vasi. Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi ali telesa, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov ali teles pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi ali telesa odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru. Teritorialne strategije bi morale pri spodbujanju pobud za trajnostni turizem zagotoviti ustrezno ravnovesje med potrebami prebivalcev in turistov, kot je medsebojno povezovanje kolesarskih in železniških omrežij.

| (31) | Za učinkovito reševanje razvojnih izzivov na podeželskih območjih bi bilo treba spodbujati usklajeno podporo iz skladov in EKSRP. Države članice in regije bi morale zagotoviti, da se ukrepi, ki se podpirajo iz skladov in EKSRP, dopolnjujejo in izvajajo usklajeno, da se ustvarijo sinergije ter s tem zmanjšajo administrativni stroški in breme za telesa upravljanja in upravičence. |
| --- | --- |

(31)

Za učinkovito reševanje razvojnih izzivov na podeželskih območjih bi bilo treba spodbujati usklajeno podporo iz skladov in EKSRP. Države članice in regije bi morale zagotoviti, da se ukrepi, ki se podpirajo iz skladov in EKSRP, dopolnjujejo in izvajajo usklajeno, da se ustvarijo sinergije ter s tem zmanjšajo administrativni stroški in breme za telesa upravljanja in upravičence.

| (32) | Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in spodbujati inovacije. Okrepiti bi bilo treba tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov in EKSRP za uresničitev lokalnih razvojnih strategij. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Da bi se usklajena podpora iz različnih skladov in EKSRP lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“. Kadar je EKSRP izbran kot glavni sklad, bi moral upoštevati pravila, določena za pristop „glavnega sklada“. |
| --- | --- |

(32)

Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in spodbujati inovacije. Okrepiti bi bilo treba tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov in EKSRP za uresničitev lokalnih razvojnih strategij. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Da bi se usklajena podpora iz različnih skladov in EKSRP lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“. Kadar je EKSRP izbran kot glavni sklad, bi moral upoštevati pravila, določena za pristop „glavnega sklada“.

| (33) | Da bi zmanjšali upravno breme, bi moralo biti mogoče izvajati tehnično pomoč, povezano z izvajanjem programa, na pobudo države članice s pavšalno stopnjo na podlagi napredka pri izvajanju programa, kar lahko pokriva tudi horizontalne naloge. Vendar bi bilo treba, da bi poenostavili izvajanje za AMIF, SNV in IUMV ter za programe Interreg, uporabljati zgolj pristop pavšalne stopnje. Da bi države članice olajšale finančno upravljanje, bi morale imeti možnost, da navedejo eno ali več teles, katerim bi bilo treba izvesti povezana povračila. Ker ta povračila temeljijo na uporabi pavšalne stopnje, bi bilo treba preverjanja in revizije omejiti na preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo prispevka Unije, vendar se povezani izdatki ne bi smeli preverjati ali revidirati. Kadar pa se daje prednost kontinuiteti z obdobjem 2014–2020, bi bilo treba državi članici zagotoviti tudi možnost, da še naprej prejema povračilo upravičenih stroškov, ki jih je upravičenec dejansko imel in so bili plačani pri izvajanju operacij za tehnično pomoč, ki se izvaja v okviru enega ali več ločenih programov ali ene ali več prednostnih nalog v okviru programov. Država članica bi morala v svojem sporazumu o partnerstvu navesti svojo izbiro oblike prispevka Unije za tehnično pomoč za celotno programsko obdobje. Ne glede na izbrano možnost bi moralo biti mogoče, da se ta tehnična pomoč dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti, pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se o ukrepih in dosežkih ter ustreznih plačilih Unije dogovori v časovnem načrtu, in da to privede do plačil za rezultate na terenu. |
| --- | --- |

(33)

Da bi zmanjšali upravno breme, bi moralo biti mogoče izvajati tehnično pomoč, povezano z izvajanjem programa, na pobudo države članice s pavšalno stopnjo na podlagi napredka pri izvajanju programa, kar lahko pokriva tudi horizontalne naloge. Vendar bi bilo treba, da bi poenostavili izvajanje za AMIF, SNV in IUMV ter za programe Interreg, uporabljati zgolj pristop pavšalne stopnje. Da bi države članice olajšale finančno upravljanje, bi morale imeti možnost, da navedejo eno ali več teles, katerim bi bilo treba izvesti povezana povračila. Ker ta povračila temeljijo na uporabi pavšalne stopnje, bi bilo treba preverjanja in revizije omejiti na preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo prispevka Unije, vendar se povezani izdatki ne bi smeli preverjati ali revidirati. Kadar pa se daje prednost kontinuiteti z obdobjem 2014–2020, bi bilo treba državi članici zagotoviti tudi možnost, da še naprej prejema povračilo upravičenih stroškov, ki jih je upravičenec dejansko imel in so bili plačani pri izvajanju operacij za tehnično pomoč, ki se izvaja v okviru enega ali več ločenih programov ali ene ali več prednostnih nalog v okviru programov. Država članica bi morala v svojem sporazumu o partnerstvu navesti svojo izbiro oblike prispevka Unije za tehnično pomoč za celotno programsko obdobje. Ne glede na izbrano možnost bi moralo biti mogoče, da se ta tehnična pomoč dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti, pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. Prav tako bi moralo biti mogoče, da se o ukrepih in dosežkih ter ustreznih plačilih Unije dogovori v časovnem načrtu, in da to privede do plačil za rezultate na terenu.

| (34) | Dogovorjene ukrepe, dosežke in pogoje bi bilo treba povezati z dejanskimi naložbami, opravljenimi znotraj programov v okviru deljenega upravljanja v državi članici ali regiji, kadar ta država članica predlaga Komisiji, da se prednostna naloga programa ali njegovega dela podpre s shemo financiranja, ki ni povezana s stroški. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja. Zlasti kar zadeva ustreznost zneskov, povezanih z izpolnjevanjem zadevnih pogojev ali doseganjem rezultatov, bi morali Komisija in država članica zagotoviti, da so uporabljeni viri primerni za izvedene naložbe. Kadar se v programu uporablja shema financiranja, ki ni povezana s stroški, osnovni stroški, povezani z izvajanjem te sheme, ne bi smeli biti predmet kakršnih koli preverjanj ali revizij, saj Komisija zagotovi predhodno soglasje v zvezi z zneski, povezanimi z izpolnjevanjem pogojev ali doseganjem rezultatov, v programu ali delegiranem aktu. Preverjanje in revizije bi se morali namesto tega omejevati na preskušanje, ali so izpolnjeni pogoji ali rezultati, na podlagi katerih se sproži povračilo prispevka Unije. |
| --- | --- |

(34)

Dogovorjene ukrepe, dosežke in pogoje bi bilo treba povezati z dejanskimi naložbami, opravljenimi znotraj programov v okviru deljenega upravljanja v državi članici ali regiji, kadar ta država članica predlaga Komisiji, da se prednostna naloga programa ali njegovega dela podpre s shemo financiranja, ki ni povezana s stroški. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja. Zlasti kar zadeva ustreznost zneskov, povezanih z izpolnjevanjem zadevnih pogojev ali doseganjem rezultatov, bi morali Komisija in država članica zagotoviti, da so uporabljeni viri primerni za izvedene naložbe. Kadar se v programu uporablja shema financiranja, ki ni povezana s stroški, osnovni stroški, povezani z izvajanjem te sheme, ne bi smeli biti predmet kakršnih koli preverjanj ali revizij, saj Komisija zagotovi predhodno soglasje v zvezi z zneski, povezanimi z izpolnjevanjem pogojev ali doseganjem rezultatov, v programu ali delegiranem aktu. Preverjanje in revizije bi se morali namesto tega omejevati na preskušanje, ali so izpolnjeni pogoji ali rezultati, na podlagi katerih se sproži povračilo prispevka Unije.

| (35) | Za pregled smotrnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje, v katerih bi morali biti tudi predstavniki zadevnih partnerjev. Za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica. Pregledovalno sejo bi bilo treba organizirati tudi za programe, ki zajemajo SPP. |
| --- | --- |

(35)

Za pregled smotrnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje, v katerih bi morali biti tudi predstavniki zadevnih partnerjev. Za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica. Pregledovalno sejo bi bilo treba organizirati tudi za programe, ki zajemajo SPP.

| (36) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16) bi bilo treba sklade vrednotiti na podlagi informacij v skladu s posebnimi zahtevami za spremljanje, hkrati pa se izogibati nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za vrednotenje učinkov skladov na terenu. Te zahteve bi morale tudi omogočiti spremljanje podpore enakosti spolov. |
| --- | --- |

(36)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16) bi bilo treba sklade vrednotiti na podlagi informacij v skladu s posebnimi zahtevami za spremljanje, hkrati pa se izogibati nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za vrednotenje učinkov skladov na terenu. Te zahteve bi morale tudi omogočiti spremljanje podpore enakosti spolov.

| (37) | Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati učinkovito in pravočasno elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati učinkovito in pravočasno elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih.

| (38) | Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov. Rezultate teh vrednotenj bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(38)

Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov. Rezultate teh vrednotenj bi bilo treba objaviti.

| (39) | Organi, pristojni za programe, upravičenci in deležniki v državah članicah bi morali ozaveščati o dosežkih financiranja Unije in ustrezno obveščati širšo javnost. Dejavnosti preglednosti, komuniciranja in prepoznavnosti so ključnega pomena pri spodbujanju prepoznavnosti ukrepanja Unije na terenu in bi morale temeljiti na resničnih, natančnih in posodobljenih informacijah. Da bi bile te zahteve izvršljive, bi morali organi, pristojni za programe, in v primeru neskladnosti Komisija imeti možnost, da uporabijo popravne ukrepe. |
| --- | --- |

(39)

Organi, pristojni za programe, upravičenci in deležniki v državah članicah bi morali ozaveščati o dosežkih financiranja Unije in ustrezno obveščati širšo javnost. Dejavnosti preglednosti, komuniciranja in prepoznavnosti so ključnega pomena pri spodbujanju prepoznavnosti ukrepanja Unije na terenu in bi morale temeljiti na resničnih, natančnih in posodobljenih informacijah. Da bi bile te zahteve izvršljive, bi morali organi, pristojni za programe, in v primeru neskladnosti Komisija imeti možnost, da uporabijo popravne ukrepe.

| (40) | Organi upravljanja bi morali objaviti strukturirane informacije o izbranih operacijah in upravičencih na spletni strani programa, ki zagotavlja podporo operacijam, ob upoštevanju zahtev za varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(40)

Organi upravljanja bi morali objaviti strukturirane informacije o izbranih operacijah in upravičencih na spletni strani programa, ki zagotavlja podporo operacijam, ob upoštevanju zahtev za varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (41) | Da bi se poenostavila uporaba skladov in zmanjšalo tveganje za napake, je ustrezno opredeliti oblike prispevkov Unije državam članicam in oblike podpore, ki jo države članice zagotavljajo upravičencem. Organi upravljanja bi morali imeti tudi možnost, da nepovratna sredstva zagotovijo v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, če se ta nepovratna sredstva krijejo s povračilom prispevka Unije na podlagi enake oblike, da bi povečali izkušnje s tako možnostjo poenostavitve. |
| --- | --- |

(41)

Da bi se poenostavila uporaba skladov in zmanjšalo tveganje za napake, je ustrezno opredeliti oblike prispevkov Unije državam članicam in oblike podpore, ki jo države članice zagotavljajo upravičencem. Organi upravljanja bi morali imeti tudi možnost, da nepovratna sredstva zagotovijo v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, če se ta nepovratna sredstva krijejo s povračilom prispevka Unije na podlagi enake oblike, da bi povečali izkušnje s tako možnostjo poenostavitve.

| (42) | Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna. Kadar namerava organ upravljanja v razpisu za zbiranje predlogov predlagati uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moralo biti mogoče, da se posvetuje z odborom za spremljanje. Zneski in stopnje, ki jih določijo države članice, morajo biti zanesljiv približek dejanskim stroškom. Redne prilagoditve so dobra praksa v okviru izvajanja večletnega programa, da bi upoštevali dejavnike, ki vplivajo na stopnje in zneske. Da bi olajšali uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi bilo treba v tej uredbi določiti tudi metode in stopnje, ki se lahko uporabljajo brez zahteve, da države članice opravijo izračun ali opredelijo metodologijo. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna. Kadar namerava organ upravljanja v razpisu za zbiranje predlogov predlagati uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moralo biti mogoče, da se posvetuje z odborom za spremljanje. Zneski in stopnje, ki jih določijo države članice, morajo biti zanesljiv približek dejanskim stroškom. Redne prilagoditve so dobra praksa v okviru izvajanja večletnega programa, da bi upoštevali dejavnike, ki vplivajo na stopnje in zneske. Da bi olajšali uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi bilo treba v tej uredbi določiti tudi metode in stopnje, ki se lahko uporabljajo brez zahteve, da države članice opravijo izračun ali opredelijo metodologijo.

| (43) | Da se omogoči takojšnje izvajanje pavšalnih stopenj, bi se morala katera koli pavšalna stopnja, ki jo določijo države članice v obdobju 2014–2020 in temelji na pošteni, pravični in preverljivi metodi izračuna, še naprej uporabljati za podobne operacije, ki jih podpira ta uredba, ne da bi bila potrebna nova metoda izračuna. |
| --- | --- |

(43)

Da se omogoči takojšnje izvajanje pavšalnih stopenj, bi se morala katera koli pavšalna stopnja, ki jo določijo države članice v obdobju 2014–2020 in temelji na pošteni, pravični in preverljivi metodi izračuna, še naprej uporabljati za podobne operacije, ki jih podpira ta uredba, ne da bi bila potrebna nova metoda izračuna.

| (44) | Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta (18) zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov, ter s projekti, ki se financirajo v okviru Obzorja Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (19) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Obzorju Evropa), in drugih programov Unije. |
| --- | --- |

(44)

Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta (18) zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov, ter s projekti, ki se financirajo v okviru Obzorja Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (19) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Obzorju Evropa), in drugih programov Unije.

| (45) | Za zagotovitev pravne jasnosti je ustrezno podrobno določiti obdobje upravičenosti za izdatke ali stroške, povezane z operacijami, ki jih podpirajo skladi v okviru te uredbe, in omejiti podporo za zaključene operacije. Datum, s katerim izdatki postanejo upravičeni za podporo iz skladov v primeru sprejetja novih programov ali sprememb programov, bi moral biti prav tako razjasnjen, vključno z izjemno možnostjo, da se obdobje upravičenosti podaljša do začetka naravne nesreče, če obstaja nujna potreba po mobilizaciji sredstev za odziv na tako nesrečo. Obenem bi bilo treba pri izvajanju programov zagotoviti prožnost v zvezi z upravičenostjo izdatkov za operacije, ki prispevajo k ciljem programa, in sicer ne glede na to, ali se izvajajo zunaj države članice ali Unije ali v isti kategoriji regije v okviru države članice. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev pravne jasnosti je ustrezno podrobno določiti obdobje upravičenosti za izdatke ali stroške, povezane z operacijami, ki jih podpirajo skladi v okviru te uredbe, in omejiti podporo za zaključene operacije. Datum, s katerim izdatki postanejo upravičeni za podporo iz skladov v primeru sprejetja novih programov ali sprememb programov, bi moral biti prav tako razjasnjen, vključno z izjemno možnostjo, da se obdobje upravičenosti podaljša do začetka naravne nesreče, če obstaja nujna potreba po mobilizaciji sredstev za odziv na tako nesrečo. Obenem bi bilo treba pri izvajanju programov zagotoviti prožnost v zvezi z upravičenostjo izdatkov za operacije, ki prispevajo k ciljem programa, in sicer ne glede na to, ali se izvajajo zunaj države članice ali Unije ali v isti kategoriji regije v okviru države članice.

| (46) | Da bi zagotovili potrebno prožnost za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, bi bilo treba v sporazumu o javno-zasebnih partnerstvih določiti, kdaj se izdatki štejejo za upravičene, zlasti pod katerimi pogoji ti nastanejo pri upravičencu ali zasebnem partnerju v javno-zasebnem partnerstvu, ne glede na to, kdo opravlja plačila pri izvajanju operacije javno-zasebnega partnerstva. |
| --- | --- |

(46)

Da bi zagotovili potrebno prožnost za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, bi bilo treba v sporazumu o javno-zasebnih partnerstvih določiti, kdaj se izdatki štejejo za upravičene, zlasti pod katerimi pogoji ti nastanejo pri upravičencu ali zasebnem partnerju v javno-zasebnem partnerstvu, ne glede na to, kdo opravlja plačila pri izvajanju operacije javno-zasebnega partnerstva.

| (47) | Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v infrastrukturo ali produktivnih naložb ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da pri izbiri operacij ne podpirajo premestitev in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti. |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v infrastrukturo ali produktivnih naložb ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da pri izbiri operacij ne podpirajo premestitev in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti.

| (48) | Za izboljšanje dopolnjevanja in poenostavitev izvajanja bi moralo biti mogoče združiti podporo iz ESRR, Kohezijskega sklada in SPP s podporo iz ESS+ v skupnih programih v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“. |
| --- | --- |

(48)

Za izboljšanje dopolnjevanja in poenostavitev izvajanja bi moralo biti mogoče združiti podporo iz ESRR, Kohezijskega sklada in SPP s podporo iz ESS+ v skupnih programih v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“.

| (49) | Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in drugimi relevantnimi instrumenti, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter rezervo za prilagoditev na brexit. Te sinergije bi bilo treba doseči z uporabnikom prijaznima ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov. |
| --- | --- |

(49)

Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in drugimi relevantnimi instrumenti, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter rezervo za prilagoditev na brexit. Te sinergije bi bilo treba doseči z uporabnikom prijaznima ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov.

| (50) | Finančni instrumenti se ne bi smeli uporabljati za podpiranje dejavnosti refinanciranja, kot je na primer nadomestitev obstoječih sporazumov o posojilu ali drugih oblik financiranja naložb, ki so bile fizično že zaključene ali popolnoma izvedene na datum odločitve o naložbah, temveč za podpiranje katere koli vrste novih naložb v skladu s temeljnimi cilji politike. |
| --- | --- |

(50)

Finančni instrumenti se ne bi smeli uporabljati za podpiranje dejavnosti refinanciranja, kot je na primer nadomestitev obstoječih sporazumov o posojilu ali drugih oblik financiranja naložb, ki so bile fizično že zaključene ali popolnoma izvedene na datum odločitve o naložbah, temveč za podpiranje katere koli vrste novih naložb v skladu s temeljnimi cilji politike.

| (51) | Odločitev organov upravljanja o financiranju podpornih ukrepov s finančnimi instrumenti bi bilo treba sprejeti na podlagi predhodne ocene. Ta uredba bi morala določiti obvezne elemente predhodnih ocen, za katere bi bilo treba zagotoviti okvirne informacije, ki so na voljo na datum njihovega zaključka, in državam članicam omogočiti, da uporabijo predhodne ocene, ki se opravijo za obdobje 2014–2020, po potrebi posodobljene, da se preprečijo upravno breme in zamude pri vzpostavitvi finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(51)

Odločitev organov upravljanja o financiranju podpornih ukrepov s finančnimi instrumenti bi bilo treba sprejeti na podlagi predhodne ocene. Ta uredba bi morala določiti obvezne elemente predhodnih ocen, za katere bi bilo treba zagotoviti okvirne informacije, ki so na voljo na datum njihovega zaključka, in državam članicam omogočiti, da uporabijo predhodne ocene, ki se opravijo za obdobje 2014–2020, po potrebi posodobljene, da se preprečijo upravno breme in zamude pri vzpostavitvi finančnih instrumentov.

| (52) | Da bi se olajšalo izvajanje nekaterih vrst finančnih instrumentov, pri katerih je predvidena programska podpora v obliki nepovratnih sredstev, tudi v obliki kapitalskih znižanj, je mogoče uporabiti pravila o finančnih instrumentih za tako kombinacijo v eni operaciji, izvedeni prek finančnega instrumenta. Vendar bi bilo treba določiti pogoje za takšno programsko podporo in posebne pogoje, s katerimi bi preprečili dvojno financiranje. |
| --- | --- |

(52)

Da bi se olajšalo izvajanje nekaterih vrst finančnih instrumentov, pri katerih je predvidena programska podpora v obliki nepovratnih sredstev, tudi v obliki kapitalskih znižanj, je mogoče uporabiti pravila o finančnih instrumentih za tako kombinacijo v eni operaciji, izvedeni prek finančnega instrumenta. Vendar bi bilo treba določiti pogoje za takšno programsko podporo in posebne pogoje, s katerimi bi preprečili dvojno financiranje.

| (53) | Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij. Poleg tega bi morali imeti organi upravljanja za zagotavljanje kontinuitete s programskim obdobjem 2014–2020 možnost izvajanja finančnih instrumentov z neposredno oddajo naročila EIB in mednarodnim finančnim institucijam, v katerih je država članica delničar. Prav tako bi morali organi upravljanja imeti možnost, da naročila oddajo neposredno bankam ali institucijam v javni lasti, ki izpolnjujejo enake stroge pogoje, kot so določeni v finančni uredbi za programsko obdobje 2014–2020. V tej uredbi bi morali biti določeni jasni pogoji za zagotovitev, da možnost neposredne oddaje ostane skladna z načeli notranjega trga. V tem okviru bi morala Komisija revizorjem, organom upravljanja in upravičencem zagotoviti podporo pri zagotavljanju skladnosti s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(53)

Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij. Poleg tega bi morali imeti organi upravljanja za zagotavljanje kontinuitete s programskim obdobjem 2014–2020 možnost izvajanja finančnih instrumentov z neposredno oddajo naročila EIB in mednarodnim finančnim institucijam, v katerih je država članica delničar. Prav tako bi morali organi upravljanja imeti možnost, da naročila oddajo neposredno bankam ali institucijam v javni lasti, ki izpolnjujejo enake stroge pogoje, kot so določeni v finančni uredbi za programsko obdobje 2014–2020. V tej uredbi bi morali biti določeni jasni pogoji za zagotovitev, da možnost neposredne oddaje ostane skladna z načeli notranjega trga. V tem okviru bi morala Komisija revizorjem, organom upravljanja in upravičencem zagotoviti podporo pri zagotavljanju skladnosti s pravili o državni pomoči.

| (54) | Glede na dolgotrajno okolje z nizkimi obrestnimi merami in da ne bi neupravičeno kaznovali teles, ki izvajajo finančne instrumente, bi bilo treba ob dejavnem upravljanju zakladnice s strani teh teles omogočiti, da se negativne obresti, ki nastanejo zaradi naložb skladov, financirajo iz sredstev, vrnjenih v finančni instrument. Z dejavnim upravljanjem zakladnice bi si morala telesa, ki izvajajo finančne instrumente, prizadevati za optimizacijo donosov in zmanjšanje stroškov na sprejemljivo raven tveganja. |
| --- | --- |

(54)

Glede na dolgotrajno okolje z nizkimi obrestnimi merami in da ne bi neupravičeno kaznovali teles, ki izvajajo finančne instrumente, bi bilo treba ob dejavnem upravljanju zakladnice s strani teh teles omogočiti, da se negativne obresti, ki nastanejo zaradi naložb skladov, financirajo iz sredstev, vrnjenih v finančni instrument. Z dejavnim upravljanjem zakladnice bi si morala telesa, ki izvajajo finančne instrumente, prizadevati za optimizacijo donosov in zmanjšanje stroškov na sprejemljivo raven tveganja.

| (55) | V skladu z načelom in pravili deljenega upravljanja bi morale biti države članice in Komisija odgovorne za upravljanje in nadzor programov ter zagotoviti zakonito in redno uporabo skladov. Ker bi morale imeti države članice primarno odgovornost za tako upravljanje in nadzor ter bi morale zagotoviti, da so operacije, ki jih podpirajo skladi, v skladu z veljavnim pravom, bi bilo treba njihove obveznosti v zvezi s tem podrobneje določiti. Prav tako bi bilo treba v tem okviru določiti pooblastila in odgovornosti Komisije. |
| --- | --- |

(55)

V skladu z načelom in pravili deljenega upravljanja bi morale biti države članice in Komisija odgovorne za upravljanje in nadzor programov ter zagotoviti zakonito in redno uporabo skladov. Ker bi morale imeti države članice primarno odgovornost za tako upravljanje in nadzor ter bi morale zagotoviti, da so operacije, ki jih podpirajo skladi, v skladu z veljavnim pravom, bi bilo treba njihove obveznosti v zvezi s tem podrobneje določiti. Prav tako bi bilo treba v tem okviru določiti pooblastila in odgovornosti Komisije.

| (56) | Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja. Uporabo računalniškega sistema, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija. |
| --- | --- |

(56)

Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja. Uporabo računalniškega sistema, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija.

| (57) | Da bi podprli učinkovito rabo skladov, bi morala biti vsem državam članicam na njihovo zahtevo zagotovljena podpora EIB. Taka podpora bi lahko vključevala razvoj zmogljivosti, podporo za opredelitev, pripravo in izvajanje projektov ter svetovanje o finančnih instrumentih in naložbenih platformah. |
| --- | --- |

(57)

Da bi podprli učinkovito rabo skladov, bi morala biti vsem državam članicam na njihovo zahtevo zagotovljena podpora EIB. Taka podpora bi lahko vključevala razvoj zmogljivosti, podporo za opredelitev, pripravo in izvajanje projektov ter svetovanje o finančnih instrumentih in naložbenih platformah.

| (58) | Država članica bi morala imeti možnost na lastno pobudo določiti usklajevalno telo, ki bi se povezalo s Komisijo in ji zagotavljalo informacije ter usklajevalo dejavnosti organov, pristojnih za programe, v tej državi članici. |
| --- | --- |

(58)

Država članica bi morala imeti možnost na lastno pobudo določiti usklajevalno telo, ki bi se povezalo s Komisijo in ji zagotavljalo informacije ter usklajevalo dejavnosti organov, pristojnih za programe, v tej državi članici.

| (59) | Da se racionalizirajo naloge upravljanja programov, bi bilo treba ohraniti združitev računovodskih funkcij z nalogami organa upravljanja pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, ta možnost pa bi morala biti na voljo tudi za druge sklade. |
| --- | --- |

(59)

Da se racionalizirajo naloge upravljanja programov, bi bilo treba ohraniti združitev računovodskih funkcij z nalogami organa upravljanja pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, ta možnost pa bi morala biti na voljo tudi za druge sklade.

| (60) | Ker organ upravljanja nosi glavno odgovornost za uspešno in učinkovito izvajanje skladov in tako izpolnjuje širok nabor nalog, bi morale biti njegove naloge v zvezi z izborom operacij, upravljanjem programov in podpiranjem odbora za spremljanje podrobno določene. Postopki za izbiro operacij so lahko konkurenčni ali nekonkurenčni, pod pogojem, da so uporabljena merila in postopki nediskriminatorni, vključujoči in pregledni ter da izbrane operacije čim bolj povečajo prispevek, ki ga ima lahko financiranje Unije in da so skladne s horizontalnimi načeli, opredeljenimi v tej uredbi. Da bi si prizadevali za uresničitev cilja podnebno nevtralne Unije do leta 2050, bi morale države članice pri izbiri takšnih naložb zagotoviti odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe in dati prednost operacijam, pri katerih se upošteva načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“. |
| --- | --- |

(60)

Ker organ upravljanja nosi glavno odgovornost za uspešno in učinkovito izvajanje skladov in tako izpolnjuje širok nabor nalog, bi morale biti njegove naloge v zvezi z izborom operacij, upravljanjem programov in podpiranjem odbora za spremljanje podrobno določene. Postopki za izbiro operacij so lahko konkurenčni ali nekonkurenčni, pod pogojem, da so uporabljena merila in postopki nediskriminatorni, vključujoči in pregledni ter da izbrane operacije čim bolj povečajo prispevek, ki ga ima lahko financiranje Unije in da so skladne s horizontalnimi načeli, opredeljenimi v tej uredbi. Da bi si prizadevali za uresničitev cilja podnebno nevtralne Unije do leta 2050, bi morale države članice pri izbiri takšnih naložb zagotoviti odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe in dati prednost operacijam, pri katerih se upošteva načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“.

| (61) | Sinergije med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti bi bilo treba čim bolje izkoristiti. Olajšati bi bilo treba zagotavljanje podpore za operacije, ki so že prejele pečat odličnosti ali so bile sofinancirane iz Obzorja Evropa s prispevkom iz skladov. Na ravni Unije že ocenjeni pogoji pred podelitvijo znaka kakovosti „pečat odličnosti“ ali pred sofinanciranjem iz Obzorja Evropa ne bi smeli biti ponovno ocenjeni, če operacije izpolnjujejo omejen sklop zahtev, določenih v tej uredbi. To bi moralo tudi olajšati upoštevanje ustreznih pravil, določenih v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (20) . |
| --- | --- |

(61)

Sinergije med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti bi bilo treba čim bolje izkoristiti. Olajšati bi bilo treba zagotavljanje podpore za operacije, ki so že prejele pečat odličnosti ali so bile sofinancirane iz Obzorja Evropa s prispevkom iz skladov. Na ravni Unije že ocenjeni pogoji pred podelitvijo znaka kakovosti „pečat odličnosti“ ali pred sofinanciranjem iz Obzorja Evropa ne bi smeli biti ponovno ocenjeni, če operacije izpolnjujejo omejen sklop zahtev, določenih v tej uredbi. To bi moralo tudi olajšati upoštevanje ustreznih pravil, določenih v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (20) .

| (62) | Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov ter s tem povezanimi administrativnimi stroški in bremeni bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so število, vrsta, obseg in vsebina izvedenih operacij, upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami. Upravljalna preverjanja bi morala biti sorazmerna s tveganji, ki izhajajo iz navedene ocene tveganja, revizije pa bi morale biti sorazmerne s stopnjo tveganja za proračun Unije. |
| --- | --- |

(62)

Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov ter s tem povezanimi administrativnimi stroški in bremeni bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so število, vrsta, obseg in vsebina izvedenih operacij, upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami. Upravljalna preverjanja bi morala biti sorazmerna s tveganji, ki izhajajo iz navedene ocene tveganja, revizije pa bi morale biti sorazmerne s stopnjo tveganja za proračun Unije.

| (63) | Revizijski organ bi moral izvajati revizije in zagotoviti, da je revizijsko mnenje, ki se predloži Komisiji, zanesljivo. Revizijsko mnenje bi moralo Komisiji dati zagotovila o treh točkah, in sicer o zakonitosti in pravilnosti prijavljenih izdatkov, učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter popolnosti, natančnosti in verodostojnosti obračunov. Kadar je revizijo, ki temelji na mednarodno sprejetih revizijskih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, izvedel neodvisen revizor v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, bi morala biti ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki ga revizijski organ zagotovi Komisiji, če sta neodvisnost in kompetentnost revizorja zadostno dokazani v skladu s členom 127 finančne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Revizijski organ bi moral izvajati revizije in zagotoviti, da je revizijsko mnenje, ki se predloži Komisiji, zanesljivo. Revizijsko mnenje bi moralo Komisiji dati zagotovila o treh točkah, in sicer o zakonitosti in pravilnosti prijavljenih izdatkov, učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter popolnosti, natančnosti in verodostojnosti obračunov. Kadar je revizijo, ki temelji na mednarodno sprejetih revizijskih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, izvedel neodvisen revizor v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, bi morala biti ta revizija osnova za splošno zagotovilo, ki ga revizijski organ zagotovi Komisiji, če sta neodvisnost in kompetentnost revizorja zadostno dokazani v skladu s členom 127 finančne uredbe.

| (64) | Zmanjšanje števila preverjanj in zahtev glede revizije bi moralo biti mogoče, kadar obstaja zagotovilo, da je program deloval učinkovito v zadnjih dveh zaporednih letih, saj to kaže, da se skladi izvajajo učinkovito in uspešno skozi daljše časovno obdobje. |
| --- | --- |

(64)

Zmanjšanje števila preverjanj in zahtev glede revizije bi moralo biti mogoče, kadar obstaja zagotovilo, da je program deloval učinkovito v zadnjih dveh zaporednih letih, saj to kaže, da se skladi izvajajo učinkovito in uspešno skozi daljše časovno obdobje.

| (65) | Da bi zmanjšali upravno breme za upravičence in administrativne stroške ter se izognili podvajanju revizij in upravljalnih preverjanj istih izdatkov, prijavljenih Komisiji, bi bilo treba za sklade podrobno določiti konkretno uporabo načela enotne revizije. |
| --- | --- |

(65)

Da bi zmanjšali upravno breme za upravičence in administrativne stroške ter se izognili podvajanju revizij in upravljalnih preverjanj istih izdatkov, prijavljenih Komisiji, bi bilo treba za sklade podrobno določiti konkretno uporabo načela enotne revizije.

| (66) | Da bi okrepili preventivno vlogo revizije, zagotovili pravno preglednost in delili dobre prakse, bi morala Komisija imeti možnost na zahtevo držav članic razširjati poročila o reviziji, in sicer s soglasjem revidiranih držav članic. |
| --- | --- |

(66)

Da bi okrepili preventivno vlogo revizije, zagotovili pravno preglednost in delili dobre prakse, bi morala Komisija imeti možnost na zahtevo držav članic razširjati poročila o reviziji, in sicer s soglasjem revidiranih držav članic.

| (67) | Da se izboljša finančno upravljanje, bi bilo treba določiti poenostavljeno shemo predfinanciranja. Shema predfinanciranja bi morala zagotoviti, da ima država članica na voljo sredstva za zagotovitev podpore upravičencem od začetka izvajanja programa. |
| --- | --- |

(67)

Da se izboljša finančno upravljanje, bi bilo treba določiti poenostavljeno shemo predfinanciranja. Shema predfinanciranja bi morala zagotoviti, da ima država članica na voljo sredstva za zagotovitev podpore upravičencem od začetka izvajanja programa.

| (68) | Za zmanjšanje upravnega bremena za države članice in za Komisijo bi bilo treba določiti časovni načrt zahtevkov za plačila. Za plačila Komisije bi moralo veljati petodstotno zadržanje do plačila letnih neporavnanih zneskov, ko Komisija lahko ugotovi, da so obračuni popolni, natančni in verodostojni. |
| --- | --- |

(68)

Za zmanjšanje upravnega bremena za države članice in za Komisijo bi bilo treba določiti časovni načrt zahtevkov za plačila. Za plačila Komisije bi moralo veljati petodstotno zadržanje do plačila letnih neporavnanih zneskov, ko Komisija lahko ugotovi, da so obračuni popolni, natančni in verodostojni.

| (69) | Da se zmanjša upravno breme, bi bilo treba postopek za letno sprejetje obračunov poenostaviti z določitvijo preprostejših načinov za plačila in izterjave, kadar med Komisijo in državami članicami ni nesoglasij. |
| --- | --- |

(69)

Da se zmanjša upravno breme, bi bilo treba postopek za letno sprejetje obračunov poenostaviti z določitvijo preprostejših načinov za plačila in izterjave, kadar med Komisijo in državami članicami ni nesoglasij.

| (70) | Da se zaščitijo finančni interesi in proračun Unije, bi bilo treba na ravni držav članic in Komisije določiti in izvajati sorazmerne ukrepe. Komisija bi morala imeti možnost, da začasno ustavi roke za plačila, začasno ustavi vmesna plačila in uporabi finančne popravke, kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji. Komisija bi morala spoštovati načelo sorazmernosti z upoštevanjem narave, resnosti in pogostosti nepravilnosti in njihovih finančnih posledic za proračun Unije. Kadar Komisija ne more natančno določiti zneska nepravilnih izdatkov, da bi uporabila finančne popravke, povezane s posameznimi primeri, bi morala uporabiti pavšalni ali statistično ekstrapolirani finančni popravek. Začasna ustavitev vmesnih plačil na podlagi obrazloženega mnenja, ki ga poda Komisija v skladu s členom 258 PDEU, bi morala biti mogoča, če obstaja dovolj neposredna povezava med zadevo, obravnavano v obrazloženem mnenju, in zadevnimi izdatki, da je ogrožena njihova zakonitost in pravilnost. |
| --- | --- |

(70)

Da se zaščitijo finančni interesi in proračun Unije, bi bilo treba na ravni držav članic in Komisije določiti in izvajati sorazmerne ukrepe. Komisija bi morala imeti možnost, da začasno ustavi roke za plačila, začasno ustavi vmesna plačila in uporabi finančne popravke, kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji. Komisija bi morala spoštovati načelo sorazmernosti z upoštevanjem narave, resnosti in pogostosti nepravilnosti in njihovih finančnih posledic za proračun Unije. Kadar Komisija ne more natančno določiti zneska nepravilnih izdatkov, da bi uporabila finančne popravke, povezane s posameznimi primeri, bi morala uporabiti pavšalni ali statistično ekstrapolirani finančni popravek. Začasna ustavitev vmesnih plačil na podlagi obrazloženega mnenja, ki ga poda Komisija v skladu s členom 258 PDEU, bi morala biti mogoča, če obstaja dovolj neposredna povezava med zadevo, obravnavano v obrazloženem mnenju, in zadevnimi izdatki, da je ogrožena njihova zakonitost in pravilnost.

| (71) | Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo gospodarski subjekti. Zlasti je v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21) ter uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (22) in (ES, Euratom) št. 2185/96 (23) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (24) pooblaščeno za preiskovanje in pregon goljufije ter drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji hitro poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF. |
| --- | --- |

(71)

Države članice bi morale preprečevati, odkrivati in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo gospodarski subjekti. Zlasti je v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21) ter uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (22) in (ES, Euratom) št. 2185/96 (23) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (24) pooblaščeno za preiskovanje in pregon goljufije ter drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodeluje pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji hitro poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijo, in o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z njimi ter o ukrepanju v zvezi s preiskavami OLAF.

| (72) | Za boljšo zaščito proračuna Unije bi Komisija morala dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski in nadzorni sistem, ki bi vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim bi dostopali do zadevnih podatkov in jih tudi analizirali, Komisija pa bi morala spodbujati njegovo vsesplošno uporabo v državah članicah. |
| --- | --- |

(72)

Za boljšo zaščito proračuna Unije bi Komisija morala dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski in nadzorni sistem, ki bi vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim bi dostopali do zadevnih podatkov in jih tudi analizirali, Komisija pa bi morala spodbujati njegovo vsesplošno uporabo v državah članicah.

| (73) | V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (26), bi bilo treba za namene nadzora in revizije uvesti standardizirane ukrepe za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in številčnih podatkov o prejemnikih financiranja Unije, da se okrepi zaščita proračuna Unije in instrumenta Next Generation EU pred nepravilnostmi, vključno z goljufijami. Zbiranje podatkov o tistih, ki v okviru deljenega upravljanja navsezadnje neposredno ali posredno prejmejo financiranje Unije, tudi podatkov o dejanskih lastnikih prejemnikov financiranja Unije, je potrebno, da se zagotovita učinkovit nadzor in revizija. |
| --- | --- |

(73)

V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (26), bi bilo treba za namene nadzora in revizije uvesti standardizirane ukrepe za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in številčnih podatkov o prejemnikih financiranja Unije, da se okrepi zaščita proračuna Unije in instrumenta Next Generation EU pred nepravilnostmi, vključno z goljufijami. Zbiranje podatkov o tistih, ki v okviru deljenega upravljanja navsezadnje neposredno ali posredno prejmejo financiranje Unije, tudi podatkov o dejanskih lastnikih prejemnikov financiranja Unije, je potrebno, da se zagotovita učinkovit nadzor in revizija.

| (74) | Za boljšo zaščito proračuna Unije pred nepravilnostmi, vključno z goljufijami, je treba obdelovati osebne podatke dejanskih lastnikov, ki so fizične osebe. Za učinkovito odkrivanje, preiskovanje in pregon takih goljufij ali odpravo nepravilnosti je treba zlasti identificirati dejanske lastnike, ki so fizične osebe, ki imajo končno korist od nepravilnosti, vključno z goljufijami. Za ta namen in da se poenostavi in zmanjša upravno breme, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da izpolnijo svoje obveznosti glede informacij o dejanskih lastnikih z uporabo podatkov iz registrov, ki se že uporabljajo za namene Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (27). V tej zvezi so nameni obdelave osebnih podatkov dejanskih lastnikov na podlagi te uredbe, in sicer preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih, združljivi z nameni obdelave osebnih podatkov v skladu z Direktivo (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(74)

Za boljšo zaščito proračuna Unije pred nepravilnostmi, vključno z goljufijami, je treba obdelovati osebne podatke dejanskih lastnikov, ki so fizične osebe. Za učinkovito odkrivanje, preiskovanje in pregon takih goljufij ali odpravo nepravilnosti je treba zlasti identificirati dejanske lastnike, ki so fizične osebe, ki imajo končno korist od nepravilnosti, vključno z goljufijami. Za ta namen in da se poenostavi in zmanjša upravno breme, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da izpolnijo svoje obveznosti glede informacij o dejanskih lastnikih z uporabo podatkov iz registrov, ki se že uporabljajo za namene Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (27). V tej zvezi so nameni obdelave osebnih podatkov dejanskih lastnikov na podlagi te uredbe, in sicer preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih, združljivi z nameni obdelave osebnih podatkov v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

| (75) | Za spodbujanje finančne discipline je ustrezno določiti ureditve za sprostitev proračunskih obveznosti na ravni programa. |
| --- | --- |

(75)

Za spodbujanje finančne discipline je ustrezno določiti ureditve za sprostitev proračunskih obveznosti na ravni programa.

| (76) | Da bi imele države članice dovolj časa, da v primeru sprejetja novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja po 1. januarju 2021 Komisiji prijavijo izdatke do razpoložljive ravni sredstev, bi bilo treba zneske, ki ustrezajo dodelitvam, ki niso bile porabljene v letu 2021, prerazporediti v enakih deležih letom 2022 do 2025, kot je predvideno v členu 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (28). |
| --- | --- |

(76)

Da bi imele države članice dovolj časa, da v primeru sprejetja novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja po 1. januarju 2021 Komisiji prijavijo izdatke do razpoložljive ravni sredstev, bi bilo treba zneske, ki ustrezajo dodelitvam, ki niso bile porabljene v letu 2021, prerazporediti v enakih deležih letom 2022 do 2025, kot je predvideno v členu 7 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (28).

| (77) | Za spodbujanje ciljev PDEU glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bi moral cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ podpirati vse regije. Za zagotovitev uravnovešene in postopne podpore in za upoštevanje stopnje gospodarskega in družbenega razvoja bi bilo treba sredstva iz ESRR in ESS+ za ta cilj dodeliti na podlagi razdelitvenega ključa, ki v glavnem temelji na bruto domačem proizvodu (BDP) na prebivalca. Države članice z bruto nacionalnim dohodkom (BND) na prebivalca, ki ne dosega 90 % povprečja Unije, bi morale imeti koristi od Kohezijskega sklada v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“. |
| --- | --- |

(77)

Za spodbujanje ciljev PDEU glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije bi moral cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ podpirati vse regije. Za zagotovitev uravnovešene in postopne podpore in za upoštevanje stopnje gospodarskega in družbenega razvoja bi bilo treba sredstva iz ESRR in ESS+ za ta cilj dodeliti na podlagi razdelitvenega ključa, ki v glavnem temelji na bruto domačem proizvodu (BDP) na prebivalca. Države članice z bruto nacionalnim dohodkom (BND) na prebivalca, ki ne dosega 90 % povprečja Unije, bi morale imeti koristi od Kohezijskega sklada v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“.

| (78) | Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) bi bilo treba državam članicam dodeliti na podlagi metodologije dodeljevanja, ki upošteva zlasti gostoto prebivalstva na obmejnih območjih. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev kontinuitete obstoječih programov v ustrezno uredbo za posamezne sklade vključiti posebne določbe za opredelitev programskih območij in upravičenosti regij v okviru različnih sklopov Interreg. |
| --- | --- |

(78)

Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) bi bilo treba državam članicam dodeliti na podlagi metodologije dodeljevanja, ki upošteva zlasti gostoto prebivalstva na obmejnih območjih. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev kontinuitete obstoječih programov v ustrezno uredbo za posamezne sklade vključiti posebne določbe za opredelitev programskih območij in upravičenosti regij v okviru različnih sklopov Interreg.

| (79) | Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo treba določiti objektivna merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (29), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2016/2066 (30). |
| --- | --- |

(79)

Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo treba določiti objektivna merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (29), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2016/2066 (30).

| (80) | Za določitev ustreznega finančnega okvira za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP bi morala Komisija določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po posamezni državi članici v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). |
| --- | --- |

(80)

Za določitev ustreznega finančnega okvira za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP bi morala Komisija določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po posamezni državi članici v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).

| (81) | Projekti vseevropskega prometnega omrežja se bodo na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba o IPE) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti 10 000 000 000 EUR iz Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(81)

Projekti vseevropskega prometnega omrežja se bodo na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba o IPE) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti 10 000 000 000 EUR iz Kohezijskega sklada.

| (82) | Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi za mesta, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati. |
| --- | --- |

(82)

Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi za mesta, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati.

| (83) | Da se zagotovijo ustrezne dodelitve kategorijam regije, se načeloma skupne dodelitve državam članicam glede na manj razvite regije, regije v prehodu in bolj razvite regije ne bi smele prerazporejati med navedenimi kategorijami. Ne glede na to pa bi za upoštevanje potreb držav članic glede reševanja specifičnih izzivov države članice morale imeti možnost, da zaprosijo za prerazporeditev sredstev iz njim namenjenih dodelitev za bolj razvite regije ali regije v prehodu na manj razvite regije in od bolj razvitih regij na regije v prehodu ter bi morale v takem primeru utemeljiti svojo izbiro. Za zagotovitev zadostnih finančnih sredstev za manj razvite regije bi bilo treba določiti zgornjo mejo za prerazporeditve na bolj razvite regije ali regije v prehodu. Prerazporejanje sredstev med cilji ne bi smelo biti mogoče, razen v strogo določenih primerih iz te uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Da se zagotovijo ustrezne dodelitve kategorijam regije, se načeloma skupne dodelitve državam članicam glede na manj razvite regije, regije v prehodu in bolj razvite regije ne bi smele prerazporejati med navedenimi kategorijami. Ne glede na to pa bi za upoštevanje potreb držav članic glede reševanja specifičnih izzivov države članice morale imeti možnost, da zaprosijo za prerazporeditev sredstev iz njim namenjenih dodelitev za bolj razvite regije ali regije v prehodu na manj razvite regije in od bolj razvitih regij na regije v prehodu ter bi morale v takem primeru utemeljiti svojo izbiro. Za zagotovitev zadostnih finančnih sredstev za manj razvite regije bi bilo treba določiti zgornjo mejo za prerazporeditve na bolj razvite regije ali regije v prehodu. Prerazporejanje sredstev med cilji ne bi smelo biti mogoče, razen v strogo določenih primerih iz te uredbe.

| (84) | Kadar je bila regija opredeljena kot bolj razvita regija za obdobje 2014–2020, ampak je opredeljena kot prehodna regija za obdobje 2021–2027 in bi na podlagi metodologije dodeljevanja zato prejela manj podpore za obdobje 2021–2027, je zadevna država članica pozvana, naj ta dejavnik upošteva pri odločanju glede notranje porazdelitve sredstev. |
| --- | --- |

(84)

Kadar je bila regija opredeljena kot bolj razvita regija za obdobje 2014–2020, ampak je opredeljena kot prehodna regija za obdobje 2021–2027 in bi na podlagi metodologije dodeljevanja zato prejela manj podpore za obdobje 2021–2027, je zadevna država članica pozvana, naj ta dejavnik upošteva pri odločanju glede notranje porazdelitve sredstev.

| (85) | V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se čezmejni program „Peace plus“ nadaljuje in gradi na delu prejšnjih programov, programov Peace in Interreg, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Glede na njegov pomen v praksi bi moral biti navedeni program podprt s posebnimi dodelitvami, da se nadaljuje podpora ukrepom za mir in spravo, dodeliti pa bi mu bilo treba tudi ustrezen delež irskih dodelitev v okviru Interreg. |
| --- | --- |

(85)

V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se čezmejni program „Peace plus“ nadaljuje in gradi na delu prejšnjih programov, programov Peace in Interreg, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Glede na njegov pomen v praksi bi moral biti navedeni program podprt s posebnimi dodelitvami, da se nadaljuje podpora ukrepom za mir in spravo, dodeliti pa bi mu bilo treba tudi ustrezen delež irskih dodelitev v okviru Interreg.

| (86) | Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je, kadar je ustrezno, treba določiti največje mogoče stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategoriji regije. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27, hkrati pa ohranjati enako ugodno obravnavo kljub spremembi njihove opredelitve. |
| --- | --- |

(86)

Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je, kadar je ustrezno, treba določiti največje mogoče stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategoriji regije. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27, hkrati pa ohranjati enako ugodno obravnavo kljub spremembi njihove opredelitve.

| (87) | V ustreznih pravilih v okviru Pakta za stabilnost in rast, kot je pojasnjeno v Evropskem kodeksu ravnanja za partnerstvo, lahko države članice ustrezno utemeljeno zahtevajo dodatno prožnost za javne ali enakovredne strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb. |
| --- | --- |

(87)

V ustreznih pravilih v okviru Pakta za stabilnost in rast, kot je pojasnjeno v Evropskem kodeksu ravnanja za partnerstvo, lahko države članice ustrezno utemeljeno zahtevajo dodatno prožnost za javne ali enakovredne strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb.

| (88) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo elementov iz nekaterih prilog k tej uredbi, in sicer glede razsežnosti in kod za vrste ukrepov, predlog za sporazume o partnerstvu in programe, predlog za prenos podatkov, predloge za napovedi zahtevkov za plačilo, naslovljene na Komisijo, uporabe emblema Unije, elementov sporazumov o financiranju in strateških dokumentov, sistema elektronske izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo, predlog za opis sistema upravljanja in nadzora, izjave o upravljanju, letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru, modela letnega revizijskega poročila za finančne instrumente, ki jih izvaja EIB ali druge mednarodne finančne institucije, strategije za revizijo, zahtevkov za plačilo, obračunov, podrobnih pravil in predloge za poročanje o nepravilnostih ter določitve stopnje finančnih popravkov. |
| --- | --- |

(88)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo elementov iz nekaterih prilog k tej uredbi, in sicer glede razsežnosti in kod za vrste ukrepov, predlog za sporazume o partnerstvu in programe, predlog za prenos podatkov, predloge za napovedi zahtevkov za plačilo, naslovljene na Komisijo, uporabe emblema Unije, elementov sporazumov o financiranju in strateških dokumentov, sistema elektronske izmenjave podatkov med državami članicami in Komisijo, predlog za opis sistema upravljanja in nadzora, izjave o upravljanju, letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru, modela letnega revizijskega poročila za finančne instrumente, ki jih izvaja EIB ali druge mednarodne finančne institucije, strategije za revizijo, zahtevkov za plačilo, obračunov, podrobnih pravil in predloge za poročanje o nepravilnostih ter določitve stopnje finančnih popravkov.

| (89) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, da se ga prilagodi tej uredbi, opredelitvijo na ravni Unije stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja. |
| --- | --- |

(89)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, da se ga prilagodi tej uredbi, opredelitvijo na ravni Unije stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja.

| (90) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno in na pregleden način posvetuje z vsemi deležniki, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(90)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno in na pregleden način posvetuje z vsemi deležniki, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (91) | Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje sporazumov o partnerstvu, sprejetje ali spremembo programov ter uporabo finančnih popravkov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo razdelitve finančnih dodelitev za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi bilo treba sprejeti brez postopkov v odboru, saj zgolj odražajo uporabo predhodno določene metodologije izračuna. Prav tako bi bilo treba izvedbena pooblastila v zvezi z začasnimi ukrepi za uporabo skladov kot odziv na izjemne okoliščine sprejeti brez postopkov v odboru, saj področje uporabe določa Pakt za stabilnost in rast in je omejeno na ukrepe iz te uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje sporazumov o partnerstvu, sprejetje ali spremembo programov ter uporabo finančnih popravkov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo razdelitve finančnih dodelitev za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi bilo treba sprejeti brez postopkov v odboru, saj zgolj odražajo uporabo predhodno določene metodologije izračuna. Prav tako bi bilo treba izvedbena pooblastila v zvezi z začasnimi ukrepi za uporabo skladov kot odziv na izjemne okoliščine sprejeti brez postopkov v odboru, saj področje uporabe določa Pakt za stabilnost in rast in je omejeno na ukrepe iz te uredbe.

| (92) | Izvedbena pooblastila glede predloge za končno poročilo o smotrnosti bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Čeprav je izvedbeni akt splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek za njegovo sprejetje, saj določa le tehnične vidike, obrazce in predloge. |
| --- | --- |

(92)

Izvedbena pooblastila glede predloge za končno poročilo o smotrnosti bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Čeprav je izvedbeni akt splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek za njegovo sprejetje, saj določa le tehnične vidike, obrazce in predloge.

| (93) | Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ali kateri koli akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, bi se moral še naprej uporabljati za programe in operacije, ki jih podpirajo skladi v programskem obdobju 2014–2020 ter ker se pričakuje, da se bo obdobje izvajanja navedene uredbe podaljšalo na programsko obdobje, ki ga zajema ta uredba, in da bi se zagotovilo kontinuirano izvajanje nekaterih operacij, odobrenih z navedeno uredbo, bi bilo treba uvesti določbe o fazah. Vsaka posamezna faza večfazne operacije, ki je usmerjena v isti splošni cilj, bi se morala izvajati v skladu s pravili za programsko obdobje, v katerem prejema financiranje, medtem ko lahko organ upravljanja drugo fazo izbere na podlagi postopka izbora, izvedenega v programskem obdobju 2014–2020 za zadevno operacijo, pod pogojem, da se prepriča o izpolnitvi pogojev iz te uredbe za večfazno izvajanje. |
| --- | --- |

(93)

Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ali kateri koli akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, bi se moral še naprej uporabljati za programe in operacije, ki jih podpirajo skladi v programskem obdobju 2014–2020 ter ker se pričakuje, da se bo obdobje izvajanja navedene uredbe podaljšalo na programsko obdobje, ki ga zajema ta uredba, in da bi se zagotovilo kontinuirano izvajanje nekaterih operacij, odobrenih z navedeno uredbo, bi bilo treba uvesti določbe o fazah. Vsaka posamezna faza večfazne operacije, ki je usmerjena v isti splošni cilj, bi se morala izvajati v skladu s pravili za programsko obdobje, v katerem prejema financiranje, medtem ko lahko organ upravljanja drugo fazo izbere na podlagi postopka izbora, izvedenega v programskem obdobju 2014–2020 za zadevno operacijo, pod pogojem, da se prepriča o izpolnitvi pogojev iz te uredbe za večfazno izvajanje.

| (94) | Ker ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in specifičnih izzivov, s katerimi se soočajo regije z najbolj omejenimi možnostmi, ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, ter zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(94)

Ker ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in specifičnih izzivov, s katerimi se soočajo regije z najbolj omejenimi možnostmi, ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, ter zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (95) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(95)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (96) | Glede na to, da je ta uredba sprejeta po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba sklade Unije, ki jih zajema ta uredba, izvajati na usklajen in harmoniziran način, ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(96)

Glede na to, da je ta uredba sprejeta po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba sklade Unije, ki jih zajema ta uredba, izvajati na usklajen in harmoniziran način, ter da bi se omogočilo njeno takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| NASLOV I | CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA O PODPORI |
| --- | --- |

NASLOV I

| Poglavje I | Predmet urejanja, opredelitev pojmov in splošna pravila |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 1 | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Izračun rokov za ukrepanje Komisije |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | Obdelava in varstvo osebnih podatkov |
| --- | --- |

Člen 4

| Poglavje II | Cilji politike in načela za podporo iz skladov |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 5 | Cilji politike |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Podnebni cilji in mehanizem za prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Deljeno upravljanje |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Partnerstvo in upravljanje na več ravneh |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Horizontalna načela |
| --- | --- |

Člen 9

| NASLOV II | STRATEŠKI PRISTOP |
| --- | --- |

NASLOV II

| Poglavje I | Sporazum o partnerstvu |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 10 | Priprava in predložitev sporazuma o partnerstvu |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Vsebina sporazuma o partnerstvu |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Odobritev sporazuma o partnerstvu |
| --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Sprememba sporazuma o partnerstvu |
| --- | --- |

Člen 13

| Člen 14 | Uporaba ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se izvajajo prek programa InvestEU |
| --- | --- |

Člen 14

| Poglavje II | Omogočitveni pogoji in okvir smotrnosti |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 15 | Omogočitveni pogoji |
| --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Okvir smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Vmesni pregled in znesek prožnosti |
| --- | --- |

Člen 18

| Poglavje III | Ukrepi, povezani z dobrim gospodarskim upravljanjem ter izjemnimi ali neobičajnimi okoliščinami |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 19 | Ukrepi za povezovanje uspešnosti skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Začasni ukrepi za uporabo skladov v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine |
| --- | --- |

Člen 20

| NASLOV III | NAČRTOVANJE PROGRAMOV |
| --- | --- |

NASLOV III

| Poglavje I | Splošne določbe o skladih |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 21 | Priprava in predložitev programov |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Vsebina programov |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Odobritev programov |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Sprememba programov |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Skupna podpora iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Prerazporeditev sredstev |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Prerazporeditev sredstev iz ESRR in ESS+ v SPP |
| --- | --- |

Člen 27

| Poglavje II | Teritorialni razvoj |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 28 | Celostni teritorialni razvoj |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Teritorialne strategije |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Celostne teritorialne naložbe |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Lokalne akcijske skupine |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

Člen 34

| Poglavje III | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 35 | Tehnična pomoč na pobudo Komisije |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Tehnična pomoč držav članic |
| --- | --- |

Člen 36

| Člen 37 | Financiranje, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč držav članic |
| --- | --- |

Člen 37

| NASLOV IV | SPREMLJANJE, VREDNOTENJE, KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST |
| --- | --- |

NASLOV IV

| Poglavje I | Spremljanje |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 38 | Odbor za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Sestava odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Naloge odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 40

| Člen 41 | Letni pregled smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 41

| Člen 42 | Posredovanje podatkov |
| --- | --- |

Člen 42

| Člen 43 | Končno poročilo o smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 43

| Poglavje II | Vrednotenje |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 44 | Vrednotenja s strani države članice |
| --- | --- |

Člen 44

| Člen 45 | Vrednotenja s strani Komisije |
| --- | --- |

Člen 45

| Poglavje III | Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje |
| --- | --- |

Poglavje III

| Oddelek I | Prepoznavnost podpore iz skladov |
| --- | --- |

Oddelek I

| Člen 46 | Prepoznavnost |
| --- | --- |

Člen 46

| Člen 47 | Emblem Unije |
| --- | --- |

Člen 47

| Člen 48 | Skrbniki in mreže za komuniciranje |
| --- | --- |

Člen 48

| Oddelek II | Preglednost izvajanja skladov in komuniciranje o programih |
| --- | --- |

Oddelek II

| Člen 49 | Naloge organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 49

| Člen 50 | Odgovornosti upravičencev |
| --- | --- |

Člen 50

| NASLOV V | FINANČNA PODPORA IZ SKLADOV |
| --- | --- |

NASLOV V

| Poglavje I | Oblike prispevkov Unije |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 51 | Oblike prispevkov Unije za programe |
| --- | --- |

Člen 51

| Poglavje II | Oblike podpore s strani držav članic |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 52 | Oblike podpore |
| --- | --- |

Člen 52

| Oddelek I | Oblike nepovratnih sredstev |
| --- | --- |

Oddelek I

| Člen 53 | Oblike nepovratnih sredstev |
| --- | --- |

Člen 53

| Člen 54 | Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi |
| --- | --- |

Člen 54

| Člen 55 | Neposredni stroški osebja v zvezi z nepovratnimi sredstvi |
| --- | --- |

Člen 55

| Člen 56 | Financiranje po pavšalni stopnji za upravičene stroške, ki niso neposredni stroški osebja, v zvezi z nepovratnimi sredstvi |
| --- | --- |

Člen 56

| Člen 57 | Pogojena nepovratna sredstva |
| --- | --- |

Člen 57

| Oddelek II | Finančni instrumenti |
| --- | --- |

Oddelek II

| Člen 58 | Finančni instrumenti |
| --- | --- |

Člen 58

| Člen 59 | Izvajanje finančnih instrumentov |
| --- | --- |

Člen 59

| Člen 60 | Obresti in drugi dobički, ustvarjeni s podporo iz skladov, namenjeno finančnim instrumentom |
| --- | --- |

Člen 60

| Člen 61 | Različna obravnava vlagateljev |
| --- | --- |

Člen 61

| Člen 62 | Ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov |
| --- | --- |

Člen 62

| Poglavje III | Pravila o upravičenosti |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 63 | Upravičenost |
| --- | --- |

Člen 63

| Člen 64 | Neupravičeni stroški |
| --- | --- |

Člen 64

| Člen 65 | Trajnost operacij |
| --- | --- |

Člen 65

| Člen 66 | Premestitev |
| --- | --- |

Člen 66

| Člen 67 | Posebna pravila o upravičenosti v zvezi z nepovratnimi sredstvi |
| --- | --- |

Člen 67

| Člen 68 | Posebna pravila o upravičenosti v zvezi s finančnimi instrumenti |
| --- | --- |

Člen 68

| NASLOV VI | UPRAVLJANJE IN NADZOR |
| --- | --- |

NASLOV VI

| Poglavje I | Splošna pravila o upravljanju in nadzoru |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 69 | Odgovornosti držav članic |
| --- | --- |

Člen 69

| Člen 70 | Pooblastila in pristojnosti Komisije |
| --- | --- |

Člen 70

| Člen 71 | Organi, pristojni za program |
| --- | --- |

Člen 71

| Poglavje II | Standardni sistemi upravljanja in nadzora |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 72 | Naloge organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 72

| Člen 73 | Izbor operacij s strani organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 73

| Člen 74 | Upravljanje programa s strani organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 74

| Člen 75 | Podpora delu odbora za spremljanje s strani organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 75

| Člen 76 | Računovodska funkcija |
| --- | --- |

Člen 76

| Člen 77 | Naloge revizijskega organa |
| --- | --- |

Člen 77

| Člen 78 | Revizijska strategija |
| --- | --- |

Člen 78

| Člen 79 | Revizije operacij |
| --- | --- |

Člen 79

| Člen 80 | Ureditev enotne revizije |
| --- | --- |

Člen 80

| Člen 81 | Upravljalna preverjanja in revizije finančnih instrumentov |
| --- | --- |

Člen 81

| Člen 82 | Dostopnost dokumentov |
| --- | --- |

Člen 82

| Poglavje III | Zanašanje na nacionalne upravljavske sisteme |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 83 | Sorazmernejše ureditve |
| --- | --- |

Člen 83

| Člen 84 | Pogoji za uporabo sorazmernejših ureditev |
| --- | --- |

Člen 84

| Člen 85 | Prilagoditev med programskim obdobjem |
| --- | --- |

Člen 85

| NASLOV VII | FINANČNO POSLOVODENJE, PREDLOŽITEV IN PREGLED OBRAČUNA TER FINANČNI POPRAVKI |
| --- | --- |

NASLOV VII

| Poglavje I | Finančno poslovodenje |
| --- | --- |

Poglavje I

| Oddelek I | Splošna računovodska pravila |
| --- | --- |

Oddelek I

| Člen 86 | Proračunske obveznosti |
| --- | --- |

Člen 86

| Člen 87 | Uporaba eura |
| --- | --- |

Člen 87

| Člen 88 | Povračilo |
| --- | --- |

Člen 88

| Oddelek II | Pravila za plačila državam članicam |
| --- | --- |

Oddelek II

| Člen 89 | Vrste plačil |
| --- | --- |

Člen 89

| Člen 90 | Predfinanciranje |
| --- | --- |

Člen 90

| Člen 91 | Zahtevki za plačilo |
| --- | --- |

Člen 91

| Člen 92 | Posebni elementi za finančne instrumente v zahtevkih za plačilo |
| --- | --- |

Člen 92

| Člen 93 | Splošna pravila za plačila |
| --- | --- |

Člen 93

| Člen 94 | Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

Člen 94

| Člen 95 | Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški |
| --- | --- |

Člen 95

| Oddelek III | Prekinitve in začasne ustavitve |
| --- | --- |

Oddelek III

| Člen 96 | Prekinitev roka plačila |
| --- | --- |

Člen 96

| Člen 97 | Začasna ustavitev plačil |
| --- | --- |

Člen 97

| Poglavje II | Predložitev in pregled obračunov |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 98 | Vsebina obračunov in njihova predložitev |
| --- | --- |

Člen 98

| Člen 99 | Pregled obračunov |
| --- | --- |

Člen 99

| Člen 100 | Izračun bilance |
| --- | --- |

Člen 100

| Člen 101 | Postopek za pregled obračuna |
| --- | --- |

Člen 101

| Člen 102 | Razčiščevalni postopek za pregled obračunov |
| --- | --- |

Člen 102

| Poglavje III | Finančni popravki |
| --- | --- |

Poglavje III

| Člen 103 | Finančni popravki držav članic |
| --- | --- |

Člen 103

| Člen 104 | Finančni popravki Komisije |
| --- | --- |

Člen 104

| Poglavje IV | Prenehanje obveznosti |
| --- | --- |

Poglavje IV

| Člen 105 | Načela in pravila o prenehanju obveznosti |
| --- | --- |

Člen 105

| Člen 106 | Izjeme od pravil o sprostitvi obveznosti |
| --- | --- |

Člen 106

| Člen 107 | Postopek sprostitve obveznosti |
| --- | --- |

Člen 107

| NASLOV VIII | FINANČNI OKVIR |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Člen 108 | Geografska pokritost podpore za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ |
| --- | --- |

Člen 108

| Člen 109 | Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo |
| --- | --- |

Člen 109

| Člen 110 | Sredstva za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) |
| --- | --- |

Člen 110

| Člen 111 | Možnost prerazporejanja sredstev |
| --- | --- |

Člen 111

| Člen 112 | Določitev stopenj sofinanciranja |
| --- | --- |

Člen 112

| NASLOV IX | PRENOS POOBLASTILA TER IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV IX

| Poglavje I | Prenos pooblastila in izvedbene določbe |
| --- | --- |

Poglavje I

| Člen 113 | Prenos pooblastila glede nekaterih prilog |
| --- | --- |

Člen 113

| Člen 114 | Izvajanje prenosa pooblastila |
| --- | --- |

Člen 114

| Člen 115 | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 115

| Poglavje II | Prehodne in končne določbe |
| --- | --- |

Poglavje II

| Člen 116 | Pregled |
| --- | --- |

Člen 116

| Člen 117 | Prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 117

| Člen 118 | Pogoji za operacije, za katere se uporablja večfazno izvajanje |
| --- | --- |

Člen 118

| Člen 119 | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 119

| PRILOGA I | RAZSEŽNOSTI IN KODE ZA VRSTE UKREPOV ZA ESRR, ESS+, KOHEZIJSKI SKLAD IN SPP – ČLEN 22(5) |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | PREDLOGA ZA SPORAZUM O PARTNERSTVU – ČLEN 10(6) |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | HORIZONTALNI OMOGOČITVENI POGOJI – ČLEN 15(1) |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | TEMATSKI OMOGOČITVENI POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA ESRR, ESS+ IN KOHEZIJSKI SKLAD – ČLEN 15(1) |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | PREDLOGA ZA PROGRAME, KI SE FINANCIRAJO IZ ESRR (CILJ „NALOŽBE ZA DELOVNA MESTA IN RAST“), ESS+, SPP, KOHEZIJSKEGA SKLADA IN ESPRA – ČLEN 21(3) |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | PREDLOGA ZA PROGRAM V OKVIRU SKLADOV AMIF, SNV IN IUMV – ČLEN 21(3) |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | PREDLOGA ZA PRENOS PODATKOV – ČLEN 42 |
| --- | --- |

PRILOGA VII

| PRILOGA VIII | PREDVIDENI ZNESEK, ZA KATEREGA NAMERAVAJO DRŽAVE ČLANICE PREDLOŽITI ZAHTEVKE ZA PLAČILO ZA TEKOČE IN NASLEDNJE KOLEDARSKO LETO (ČLEN 69(10)) |
| --- | --- |

PRILOGA VIII

| PRILOGA IX | KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST – ČLENI 47, 49 IN 50 |
| --- | --- |

PRILOGA IX

| PRILOGA X | ELEMENTI SPORAZUMOV O FINANCIRANJU IN STRATEŠKIH DOKUMENTOV – ČLEN 59(1) IN (5) |
| --- | --- |

PRILOGA X

| PRILOGA XI | KLJUČNE ZAHTEVE SISTEMOV UPRAVLJANJA IN NADZORA TER NJIHOVA KLASIFIKACIJA – ČLEN 69(1) |
| --- | --- |

PRILOGA XI

| PRILOGA XII | PODROBNA PRAVILA IN PREDLOGA ZA POROČANJE O NEPRAVILNOSTIH – ČLEN 69(2) |
| --- | --- |

PRILOGA XII

| PRILOGA XIII | ELEMENTI ZA REVIZIJSKO SLED – ČLEN 69(6) |
| --- | --- |

PRILOGA XIII

| PRILOGA XIV | SISTEMI ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED ORGANI, PRISTOJNIMI ZA PROGRAM, IN UPRAVIČENCI PROGRAMA – ČLEN 69(8) |
| --- | --- |

PRILOGA XIV

| PRILOGA XV | SFC2021: SISTEM ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN KOMISIJO – ČLEN 69(9) |
| --- | --- |

PRILOGA XV

| PRILOGA XVI | PREDLOGA ZA OPIS SISTEMA UPRAVLJANJA IN NADZORA – ČLEN 69(11) |
| --- | --- |

PRILOGA XVI

| PRILOGA XVII | PODATKI, KI SE ZA VSAKO OPERACIJO ELEKTRONSKO BELEŽIJO IN SHRANJUJEJO – TOČKA (E) ČLENA 72(1) |
| --- | --- |

PRILOGA XVII

| PRILOGA XVIII | PREDLOGA ZA IZJAVO O UPRAVLJANJU – TOČKA (F) ČLENA 74(1) |
| --- | --- |

PRILOGA XVIII

| PRILOGA XIX | PREDLOGA ZA LETNO REVIZIJSKO MNENJE – TOČKA (A) ČLENA 77(3) |
| --- | --- |

PRILOGA XIX

| PRILOGA XX | PREDLOGA ZA LETNO POROČILO O NADZORU – TOČKA (B) ČLENA 77(3) |
| --- | --- |

PRILOGA XX

| PRILOGA XXI | PREDLOGA ZA LETNO REVIZIJSKO POROČILO – ČLEN 81(5) |
| --- | --- |

PRILOGA XXI

| PRILOGA XXII | PREDLOGA ZA REVIZIJSKO STRATEGIJO – ČLEN 78 |
| --- | --- |

PRILOGA XXII

| PRILOGA XXIII | PREDLOGA ZA ZAHTEVKE ZA PLAČILO – ČLEN 91(3) |
| --- | --- |

PRILOGA XXIII

| PRILOGA XXIV | PREDLOGA ZA OBRAČUN – TOČKA (A) ČLENA 98(1) |
| --- | --- |

PRILOGA XXIV

| PRILOGA XXV | DOLOČANJE STOPENJ FINANČNIH POPRAVKOV: PAVŠALNI IN EKSTRAPOLIRANI FINANČNI POPRAVKI – ČLEN 104(1) |
| --- | --- |

PRILOGA XXV

| PRILOGA XXVI | METODOLOGIJA ZA DODELITEV SKUPNIH SREDSTEV PO POSAMEZNI DRŽAVI ČLANICI – ČLEN 109(2) |
| --- | --- |

PRILOGA XXVI

NASLOV I

CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA O PODPORI

POGLAVJE I

Predmet urejanja, opredelitev pojmov in splošna pravila

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa:

| (a) | finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod (SPP), Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za notranjo varnost (SNV) in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV) (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi); |
| --- | --- |

(a)

finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod (SPP), Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), Sklad za notranjo varnost (SNV) in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (IUMV) (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi);

| (b) | skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA. |
| --- | --- |

(b)

skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

2.   Ta uredba se ne uporablja za sklop zaposlovanja in socialnih inovacij znotraj ESS+ in za komponente neposrednega ali posrednega upravljanja ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, razen za tehnično pomoč na pobudo Komisije.

3.   Členi 5, 14, 19, 28 do 34 in 108 do 112 se ne uporabljajo za AMIF, SNV ali IUMV.

4.   Členi 108 do 112 se ne uporabljajo za ESPRA.

5.   Členi 14, 15, 18, 19, 21 do 27, 37 do 42, člen 43(1) do (4), člena 44 in 50, člen 55(1) in členi 73, 77, 80 in 83 do 85 se ne uporabljajo za programe Interreg.

6.   Uredbe za posamezne sklade, navedene v nadaljevanju, lahko določajo pravila, ki dopolnjujejo to uredbo in ki ne smejo biti v nasprotju s to uredbo:

| (a) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESRR in Kohezijskem skladu); |
| --- | --- |

(a)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESRR in Kohezijskem skladu);

| (b) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (34) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESS+); |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (34) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESS+);

| (c) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (35) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg); |
| --- | --- |

(c)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (35) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg);

| (d) | Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (36) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP); |
| --- | --- |

(d)

Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (36) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP);

| (e) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPRA); |
| --- | --- |

(e)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPRA);

| (f) | Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: uredba o AMIF); |
| --- | --- |

(f)

Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: uredba o AMIF);

| (g) | Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: uredba o SNV); |
| --- | --- |

(g)

Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: uredba o SNV);

| (h) | Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: uredba o IUMV). |
| --- | --- |

(h)

Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: uredba o IUMV).

V primeru dvoma o uporabi te uredbe ali uredb za posamezne sklade prevlada ta uredba.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ter dopolnilna priporočila Komisije, izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999, ki so ustrezna za obravnavo v okviru večletnih naložb, ki spadajo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade; |
| --- | --- |

(1)

„ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ter dopolnilna priporočila Komisije, izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999, ki so ustrezna za obravnavo v okviru večletnih naložb, ki spadajo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade;

| (2) | „omogočitveni pogoj“ pomeni predpogoj za uspešno in učinkovito izvajanje specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(2)

„omogočitveni pogoj“ pomeni predpogoj za uspešno in učinkovito izvajanje specifičnih ciljev;

| (3) | „veljavno pravo“ pomeni pravo Unije in nacionalno pravo v zvezi z njegovo uporabo; |
| --- | --- |

(3)

„veljavno pravo“ pomeni pravo Unije in nacionalno pravo v zvezi z njegovo uporabo;

| (4) | „operacija“ pomeni:






  (a) | projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbranih v okviru zadevnih programov; |
| --- | --- | --- |

(4)

„operacija“ pomeni:

(a)

projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbranih v okviru zadevnih programov;

| (b) | v okviru finančnih instrumentov prispevek programa v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(b)

v okviru finančnih instrumentov prispevek programa v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom;

| (5) | „operacija strateškega pomena“ pomeni operacijo, ki znatno prispeva k doseganju ciljev programa in za katero veljajo posebni ukrepi za spremljanje in komuniciranje; |
| --- | --- |

(5)

„operacija strateškega pomena“ pomeni operacijo, ki znatno prispeva k doseganju ciljev programa in za katero veljajo posebni ukrepi za spremljanje in komuniciranje;

| (6) | „prednostna naloga“ v okviru AMIF, SNV in IUMV pomeni specifični cilj; |
| --- | --- |

(6)

„prednostna naloga“ v okviru AMIF, SNV in IUMV pomeni specifični cilj;

| (7) | „prednostna naloga“ v okviru ESPRA, le za namen naslova VII, pomeni specifični cilj; |
| --- | --- |

(7)

„prednostna naloga“ v okviru ESPRA, le za namen naslova VII, pomeni specifični cilj;

| (8) | „posredniško telo“ pomeni javno ali zasebno telo, ki deluje pod odgovornostjo organa upravljanja ali izvaja naloge v imenu tega organa; |
| --- | --- |

(8)

„posredniško telo“ pomeni javno ali zasebno telo, ki deluje pod odgovornostjo organa upravljanja ali izvaja naloge v imenu tega organa;

| (9) | „upravičenec“ pomeni:






  (a) | javno ali zasebno telo, subjekt s pravno osebnostjo ali brez nje ali fizično osebo, odgovorno za začetek operacij ali za začetek in izvajanje operacij; |
| --- | --- | --- |

(9)

„upravičenec“ pomeni:

(a)

javno ali zasebno telo, subjekt s pravno osebnostjo ali brez nje ali fizično osebo, odgovorno za začetek operacij ali za začetek in izvajanje operacij;

| (b) | v okviru javno-zasebnih partnerstev javno telo, ki začne izvajati operacijo javno-zasebnega partnerstva, ali zasebnega partnerja, ki je bil izbran za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

v okviru javno-zasebnih partnerstev javno telo, ki začne izvajati operacijo javno-zasebnega partnerstva, ali zasebnega partnerja, ki je bil izbran za njeno izvajanje;

| (c) | v okviru shem državne pomoči podjetje, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(c)

v okviru shem državne pomoči podjetje, ki prejme pomoč;

| (d) | v okviru pomoči de minimis, zagotovljene v skladu z uredbo Komisije (EU) št. 1407/2013 (37) ali (EU) št. 717/2014 (38), lahko država članica odloči, da je upravičenec za namene te uredbe telo, ki dodeli pomoč, kadar je odgovorno za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije; |
| --- | --- |

(d)

v okviru pomoči de minimis, zagotovljene v skladu z uredbo Komisije (EU) št. 1407/2013 (37) ali (EU) št. 717/2014 (38), lahko država članica odloči, da je upravičenec za namene te uredbe telo, ki dodeli pomoč, kadar je odgovorno za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije;

de minimis

37

38

| (e) | v okviru finančnih instrumentov telo, ki izvaja holdinški sklad, ali, kadar struktura holdinškega sklada ne obstaja, telo, ki izvaja posebni sklad, ali, kadar organ upravljanja upravlja finančni instrument, organ upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

v okviru finančnih instrumentov telo, ki izvaja holdinški sklad, ali, kadar struktura holdinškega sklada ne obstaja, telo, ki izvaja posebni sklad, ali, kadar organ upravljanja upravlja finančni instrument, organ upravljanja;

| (10) | „sklad za male projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katere cilj je izbor in izvajanje projektov, vključno z ukrepi povezovanja med ljudmi (people-to-people) z omejenim finančnim obsegom; |
| --- | --- |

(10)

„sklad za male projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katere cilj je izbor in izvajanje projektov, vključno z ukrepi povezovanja med ljudmi (people-to-people) z omejenim finančnim obsegom;

| (11) | „cilj“ pomeni vnaprej dogovorjeno vrednost, ki jo je treba doseči do konca obdobja upravičenosti v zvezi s kazalnikom, vključenim v specifičen cilj; |
| --- | --- |

(11)

„cilj“ pomeni vnaprej dogovorjeno vrednost, ki jo je treba doseči do konca obdobja upravičenosti v zvezi s kazalnikom, vključenim v specifičen cilj;

| (12) | „mejnik“ pomeni vmesno vrednost, ki jo je kadar koli v obdobju upravičenosti treba doseči v zvezi s kazalnikom učinka, vključenim v specifičen cilj; |
| --- | --- |

(12)

„mejnik“ pomeni vmesno vrednost, ki jo je kadar koli v obdobju upravičenosti treba doseči v zvezi s kazalnikom učinka, vključenim v specifičen cilj;

| (13) | „kazalnik učinka“ pomeni kazalnik za merjenje določenih dosežkov ukrepa; |
| --- | --- |

(13)

„kazalnik učinka“ pomeni kazalnik za merjenje določenih dosežkov ukrepa;

| (14) | „kazalnik rezultatov“ pomeni kazalnik za merjenje učinkov podprtih ukrepov, posebej na neposredne naslovnike, ciljno populacijo ali uporabnike infrastrukture; |
| --- | --- |

(14)

„kazalnik rezultatov“ pomeni kazalnik za merjenje učinkov podprtih ukrepov, posebej na neposredne naslovnike, ciljno populacijo ali uporabnike infrastrukture;

| (15) | „operacija javno-zasebnega partnerstva“ pomeni operacijo, ki se izvaja v okviru partnerstva med javnimi telesi in zasebnim sektorjem v skladu s sporazumom o javno-zasebnem partnerstvu, in katere cilj je zagotavljanje javnih storitev z izmenjavo tveganj na podlagi združevanja bodisi strokovnega znanja zasebnega sektorja bodisi dodatnih virov kapitala bodisi obeh; |
| --- | --- |

(15)

„operacija javno-zasebnega partnerstva“ pomeni operacijo, ki se izvaja v okviru partnerstva med javnimi telesi in zasebnim sektorjem v skladu s sporazumom o javno-zasebnem partnerstvu, in katere cilj je zagotavljanje javnih storitev z izmenjavo tveganj na podlagi združevanja bodisi strokovnega znanja zasebnega sektorja bodisi dodatnih virov kapitala bodisi obeh;

| (16) | „finančni instrument“ pomeni obliko podpore, ki jo omogoča struktura, s katero se končnim prejemnikom zagotavljajo finančni produkti; |
| --- | --- |

(16)

„finančni instrument“ pomeni obliko podpore, ki jo omogoča struktura, s katero se končnim prejemnikom zagotavljajo finančni produkti;

| (17) | „finančni produkt“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila in jamstva, kot so opredeljena v členu 2 finančne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

„finančni produkt“ pomeni naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, posojila in jamstva, kot so opredeljena v členu 2 finančne uredbe.

| (18) | „končni prejemnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki prejme podporo iz skladov prek upravičenca sklada za male projekte ali iz finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(18)

„končni prejemnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki prejme podporo iz skladov prek upravičenca sklada za male projekte ali iz finančnega instrumenta;

| (19) | „prispevek iz programa“ pomeni podporo za finančni instrument iz skladov in iz nacionalnega javnega in morebitnega zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(19)

„prispevek iz programa“ pomeni podporo za finančni instrument iz skladov in iz nacionalnega javnega in morebitnega zasebnega sofinanciranja;

| (20) | „holdinški sklad“ pomeni sklad, ki je bil ustanovljen pod odgovornostjo organa upravljanja v okviru enega ali več programov z namenom izvajanja enega ali več posebnih skladov; |
| --- | --- |

(20)

„holdinški sklad“ pomeni sklad, ki je bil ustanovljen pod odgovornostjo organa upravljanja v okviru enega ali več programov z namenom izvajanja enega ali več posebnih skladov;

| (21) | „posebni sklad“ pomeni sklad, s katerim organ upravljanja ali holdinški sklad zagotavlja finančne produkte končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(21)

„posebni sklad“ pomeni sklad, s katerim organ upravljanja ali holdinški sklad zagotavlja finančne produkte končnim prejemnikom;

| (22) | „telo, ki izvaja finančni instrument“ pomeni telo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja naloge holdinškega sklada ali posebnega sklada; |
| --- | --- |

(22)

„telo, ki izvaja finančni instrument“ pomeni telo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja naloge holdinškega sklada ali posebnega sklada;

| (23) | „učinek vzvoda“ pomeni znesek vračljivega financiranja, zagotovljen končnim prejemnikom, deljen z zneskom prispevka iz skladov; |
| --- | --- |

(23)

„učinek vzvoda“ pomeni znesek vračljivega financiranja, zagotovljen končnim prejemnikom, deljen z zneskom prispevka iz skladov;

| (24) | „množiteljsko razmerje“ v okviru jamstvenih instrumentov pomeni razmerje, določeno na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj v zvezi z vsakim jamstvenim produktom, ki se zagotavlja, med vrednostjo osnovnih izplačanih novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital ter zneskom prispevka iz programa, ki je bil rezerviran, za pogodbe o jamstvu za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub iz naslova teh novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital; |
| --- | --- |

(24)

„množiteljsko razmerje“ v okviru jamstvenih instrumentov pomeni razmerje, določeno na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj v zvezi z vsakim jamstvenim produktom, ki se zagotavlja, med vrednostjo osnovnih izplačanih novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital ter zneskom prispevka iz programa, ki je bil rezerviran, za pogodbe o jamstvu za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub iz naslova teh novih posojil, naložb v lastniški kapital ali naložb v navidezni lastniški kapital;

| (25) | „stroški upravljanja“ pomeni neposredne ali posredne stroške, povrnjene na podlagi dokazila o izdatkih, ki so nastali pri izvajanju finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(25)

„stroški upravljanja“ pomeni neposredne ali posredne stroške, povrnjene na podlagi dokazila o izdatkih, ki so nastali pri izvajanju finančnih instrumentov;

| (26) | „provizije za upravljanje“ pomeni ceno za opravljene storitve, kakor je določeno v sporazumu o financiranju med organom upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški ali posebni sklad, ter, kadar je ustrezno, med telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja posebni sklad; |
| --- | --- |

(26)

„provizije za upravljanje“ pomeni ceno za opravljene storitve, kakor je določeno v sporazumu o financiranju med organom upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški ali posebni sklad, ter, kadar je ustrezno, med telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja posebni sklad;

| (27) | „premestitev“ pomeni prenos enake ali podobne dejavnosti ali njenega dela v smislu točke 61a člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014; |
| --- | --- |

(27)

„premestitev“ pomeni prenos enake ali podobne dejavnosti ali njenega dela v smislu točke 61a člena 2 Uredbe (EU) št. 651/2014;

| (28) | „javni prispevek“ pomeni kakršen koli prispevek za financiranje operacij iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih javnih organov ali evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, ustanovljenega v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39), proračuna Unije, ki je na voljo za sklade, proračuna subjektov javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali subjektov javnega prava in za namene določitve stopnje sofinanciranja programov ESS+ ali prednostnih nalog in lahko vključuje kakršna koli finančna sredstva, ki jih skupaj prispevajo delodajalci in delavci; |
| --- | --- |

(28)

„javni prispevek“ pomeni kakršen koli prispevek za financiranje operacij iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih javnih organov ali evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, ustanovljenega v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39), proračuna Unije, ki je na voljo za sklade, proračuna subjektov javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali subjektov javnega prava in za namene določitve stopnje sofinanciranja programov ESS+ ali prednostnih nalog in lahko vključuje kakršna koli finančna sredstva, ki jih skupaj prispevajo delodajalci in delavci;

39

| (29) | „obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija naslednjega leta, razen za prvo obračunsko leto programskega obdobja, za katero pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti izdatkov do 30. junija 2022; za zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2029 do 30. junija 2030; |
| --- | --- |

(29)

„obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija naslednjega leta, razen za prvo obračunsko leto programskega obdobja, za katero pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti izdatkov do 30. junija 2022; za zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2029 do 30. junija 2030;

| (30) | „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči iz skladov, razen države članice, ki izvršuje svoje pravice v vlogi javnega organa; |
| --- | --- |

(30)

„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči iz skladov, razen države članice, ki izvršuje svoje pravice v vlogi javnega organa;

| (31) | „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev veljavnega prava, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki škoduje ali bi škodovala proračunu Unije zaradi neupravičenih izdatkov v breme tega proračuna; |
| --- | --- |

(31)

„nepravilnost“ pomeni vsako kršitev veljavnega prava, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki škoduje ali bi škodovala proračunu Unije zaradi neupravičenih izdatkov v breme tega proračuna;

| (32) | „resna pomanjkljivost“ pomeni pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora programa, pri katerem so potrebne bistvene izboljšave v sistemih upravljanja in nadzora ter pri katerem se katera koli od ključnih zahtev 2, 4, 5, 9, 12, 13 in 15 iz Priloge X ali dve ali več drugih ključnih zahtev glede na oceno uvrstijo v kategoriji 3 in 4 iz navedene priloge; |
| --- | --- |

(32)

„resna pomanjkljivost“ pomeni pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora programa, pri katerem so potrebne bistvene izboljšave v sistemih upravljanja in nadzora ter pri katerem se katera koli od ključnih zahtev 2, 4, 5, 9, 12, 13 in 15 iz Priloge X ali dve ali več drugih ključnih zahtev glede na oceno uvrstijo v kategoriji 3 in 4 iz navedene priloge;

| (33) | „sistemska nepravilnost“ pomeni vsako nepravilnost, ki se lahko ponavlja in ima visoko verjetnost pojava v podobnih vrstah operacij ter je posledica resne pomanjkljivosti, vključno z neuspešno vzpostavitvijo ustreznih postopkov v skladu s to uredbo in pravili za posamezne sklade; |
| --- | --- |

(33)

„sistemska nepravilnost“ pomeni vsako nepravilnost, ki se lahko ponavlja in ima visoko verjetnost pojava v podobnih vrstah operacij ter je posledica resne pomanjkljivosti, vključno z neuspešno vzpostavitvijo ustreznih postopkov v skladu s to uredbo in pravili za posamezne sklade;

| (34) | „skupne napake“ pomeni vsoto napovedanih naključnih napak in, če je to ustrezno, razmejenih sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak; |
| --- | --- |

(34)

„skupne napake“ pomeni vsoto napovedanih naključnih napak in, če je to ustrezno, razmejenih sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak;

| (35) | „stopnja skupnih napak“ pomeni skupne napake deljene z revizijsko populacijo; |
| --- | --- |

(35)

„stopnja skupnih napak“ pomeni skupne napake deljene z revizijsko populacijo;

| (36) | „stopnja preostalih napak“ pomeni skupne napake, zmanjšane za finančne popravke, ki jih uporabi država članica, da bi zmanjšala tveganja, ki jih je opredelil revizijski organ, deljene z izdatki, ki jih je treba prijaviti v obračunih; |
| --- | --- |

(36)

„stopnja preostalih napak“ pomeni skupne napake, zmanjšane za finančne popravke, ki jih uporabi država članica, da bi zmanjšala tveganja, ki jih je opredelil revizijski organ, deljene z izdatki, ki jih je treba prijaviti v obračunih;

| (37) | „končana operacija“ pomeni operacijo, ki je bila fizično zaključena ali popolnoma izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna izplačila, njim pa je bil izplačan ustrezen javni prispevek; |
| --- | --- |

(37)

„končana operacija“ pomeni operacijo, ki je bila fizično zaključena ali popolnoma izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna izplačila, njim pa je bil izplačan ustrezen javni prispevek;

| (38) | „vzorčna enota“ pomeni eno od enot, ki je lahko operacija, projekt znotraj operacije ali zahtevek upravičenca za plačilo, na katere se razdeli revizijska populacija za namene vzorčenja; |
| --- | --- |

(38)

„vzorčna enota“ pomeni eno od enot, ki je lahko operacija, projekt znotraj operacije ali zahtevek upravičenca za plačilo, na katere se razdeli revizijska populacija za namene vzorčenja;

| (39) | „depozitni račun“ v primeru operacije javno-zasebnega partnerstva pomeni bančni račun, ki ga ureja pisni sporazum med javnim telesom upravičencem in zasebnim partnerjem, ki ga odobri organ upravljanja ali posredniško telo, za plačila med obdobjem upravičenosti ali po njem; |
| --- | --- |

(39)

„depozitni račun“ v primeru operacije javno-zasebnega partnerstva pomeni bančni račun, ki ga ureja pisni sporazum med javnim telesom upravičencem in zasebnim partnerjem, ki ga odobri organ upravljanja ali posredniško telo, za plačila med obdobjem upravičenosti ali po njem;

| (40) | „udeleženec“ pomeni fizično osebo, ki ima neposredne koristi od operacije, ne da bi bila odgovorna za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije, ter ki v okviru ESPRA ne prejme finančne podpore; |
| --- | --- |

(40)

„udeleženec“ pomeni fizično osebo, ki ima neposredne koristi od operacije, ne da bi bila odgovorna za začetek operacije ali za začetek in izvajanje operacije, ter ki v okviru ESPRA ne prejme finančne podpore;

| (41) | „energetska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri energetskem načrtovanju in odločitvah glede politik in naložb čim bolj upoštevajo alternativni ukrepi za stroškovno učinkovito energetsko učinkovitost, da bi dosegli učinkovitejše povpraševanje po energiji in njeno ponudbo, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki končne porabe energije, pobudami za prilagajanje na odjem ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer pa bi vseeno dosegli cilje teh odločitev; |
| --- | --- |

(41)

„energetska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri energetskem načrtovanju in odločitvah glede politik in naložb čim bolj upoštevajo alternativni ukrepi za stroškovno učinkovito energetsko učinkovitost, da bi dosegli učinkovitejše povpraševanje po energiji in njeno ponudbo, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki končne porabe energije, pobudami za prilagajanje na odjem ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer pa bi vseeno dosegli cilje teh odločitev;

| (42) | „podnebna odpornost“ pomeni proces, s katerim se prepreči, da bi infrastrukturo prizadeli morebitni dolgoročni podnebni vplivi, hkrati pa se zagotovi, da se spoštuje načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in da je raven emisij toplogrednih plinov, ki izhaja iz projekta, skladna s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

(42)

„podnebna odpornost“ pomeni proces, s katerim se prepreči, da bi infrastrukturo prizadeli morebitni dolgoročni podnebni vplivi, hkrati pa se zagotovi, da se spoštuje načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in da je raven emisij toplogrednih plinov, ki izhaja iz projekta, skladna s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050;

| (43) | „pogojena nepovratna sredstva“ pomeni kategorijo nepovratnih sredstev, za katere veljajo pogoji, povezani s povračilom podpore; |
| --- | --- |

(43)

„pogojena nepovratna sredstva“ pomeni kategorijo nepovratnih sredstev, za katere veljajo pogoji, povezani s povračilom podpore;

| (44) | „EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

(44)

„EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke;

| (45) | „pečat odličnosti“ pomeni znak kakovosti, ki ga podeli Komisija v zvezi s predlogom, ki kaže, da se za predlog, ki je bil ocenjen na razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta Unije, šteje, da izpolnjuje minimalne zahteve glede kakovosti navedenega instrumenta Unije, vendar ga zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis za zbiranje predlogov, ni bilo mogoče financirati in bi lahko prejel podporo iz drugih virov financiranja Unije ali nacionalnih virov financiranja. |
| --- | --- |

(45)

„pečat odličnosti“ pomeni znak kakovosti, ki ga podeli Komisija v zvezi s predlogom, ki kaže, da se za predlog, ki je bil ocenjen na razpisu za zbiranje predlogov v okviru instrumenta Unije, šteje, da izpolnjuje minimalne zahteve glede kakovosti navedenega instrumenta Unije, vendar ga zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis za zbiranje predlogov, ni bilo mogoče financirati in bi lahko prejel podporo iz drugih virov financiranja Unije ali nacionalnih virov financiranja.

Člen 3

Izračun rokov za ukrepanje Komisije

Kadar je rok za ukrepanje Komisije določen, se ta rok začne, ko država članica predloži vse informacije v skladu z zahtevami iz te uredbe ali uredb za posamezne sklade.

Ta rok se začasno ustavi z dnem, ki sledi dnevu, na katerega Komisija državi članici pošlje svoje pripombe ali zahtevo za popravljene dokumente, in ta ustavitev traja, dokler se država članica ne odzove.

Člen 4

Obdelava in varstvo osebnih podatkov

Države članice in Komisija lahko osebne podatke obdelujejo le, kadar je to potrebno za izpolnjevanje njihovih zadevnih obveznosti iz te uredbe, zlasti za spremljanje, poročanje, komuniciranje, objavljanje, vrednotenje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizije ter po potrebi za določanje upravičenosti udeležencev. Osebni podatki se obdelujejo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 oziroma Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (40).

40

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Cilji politike in načela za podporo iz skladov

Cilji politike in načela za podporo iz skladov

Člen 5

Cilji politike

1.   ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA podpirajo naslednje cilje politike:

| (a) | konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT; |
| --- | --- |

(a)

konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT;

| (b) | bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti;

| (c) | bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti;

| (d) | bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

(d)

bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

| (e) | Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud. |
| --- | --- |

(e)

Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud.

SPP podpira specifični cilj omogočanja regijam in ljudem, da obravnavajo socialne, zaposlitvene, gospodarske in okoljske učinke, ki jih ima prehod na energetske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 na podlagi Pariškega sporazuma.

Prvi pododstavek odstavka 1 tega člena se ne uporablja za sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

2.   ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP prispevajo k ukrepom Unije, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU, z uresničevanjem naslednjih ciljev:

| (a) | cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah, ki se podpira iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, ter |
| --- | --- |

(a)

cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah, ki se podpira iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, ter

| (b) | cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpira ESRR. |
| --- | --- |

(b)

cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpira ESRR.

3.   Države članice in Komisija spodbujajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje, katerih namen je preprečevanje podvajanja med načrtovanjem in izvajanjem. Ustrezno države članice in Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju skladov upoštevajo tudi zadevna priporočila za posamezne države.

Člen 6

Podnebni cilji in mehanizem za prilagajanje podnebnim spremembam

1.   Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah ukrepov, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste ukrepov iz Priloge I. ESRR in Kohezijski sklad prispevata 30 % oziroma 37 % prispevka Unije za podprte izdatke za doseganje podnebnih ciljev, določenih za proračun Unije.

2.   Cilj glede podnebnega prispevka za vsako državo članico se določi kot odstotek skupnih dodeljenih sredstev iz ESRR in Kohezijskega sklada ter vključi v programe zaradi vrst ukrepov in okvirne finančne razdelitve v skladu s točko (d)(viii) člena 22(3). Kot je določeno v členu 11(1), se predhodni cilj glede podnebnega prispevka določi v sporazumu o partnerstvu.

3.   Država članica in Komisija redno spremljata spoštovanje ciljev glede prispevkov za podnebje na podlagi skupnih upravičenih izdatkov, ki jih upravičenci prijavijo organu upravljanja, razčlenjenih po vrstah ukrepov v skladu s členom 42, in na podlagi podatkov, ki jih predloži država članica. Kadar se pri spremljanju izkaže, da je napredek pri doseganju cilja glede podnebnega prispevka nezadosten, se država članica in Komisija na letni pregledovalni seji dogovorita o popravnih ukrepih.

4.   Kadar napredek pri doseganju cilja glede podnebnega prispevka na nacionalni ravni ni zadosten do 31. decembra 2024, država članica to upošteva pri vmesnem pregledu v skladu s členom 18(1).

Člen 7

Deljeno upravljanje

1.   Države članice in Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe. Države članice pripravijo in izvajajo programe na ustrezni teritorialni ravni v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom.

2.   Komisija izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo za mesta in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v program InvestEU, in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s točkama (a) in (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe.

3.   Komisija lahko s soglasjem države članice in regij, ki jih to zadeva, izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja.

Člen 8

Partnerstvo in upravljanje na več ravneh

1.   Vsaka država članica za sporazum o partnerstvu in za vsak program organizira in izvaja celovito partnerstvo v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom ter ob upoštevanju posebnosti skladov. To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje:

| (a) | regionalne, lokalne, mestne in druge javne organe; |
| --- | --- |

(a)

regionalne, lokalne, mestne in druge javne organe;

| (b) | ekonomske in socialne partnerje; |
| --- | --- |

(b)

ekonomske in socialne partnerje;

| (c) | ustrezna telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije in telesa, odgovorna za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije; |
| --- | --- |

(c)

ustrezna telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije in telesa, odgovorna za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije;

| (d) | raziskovalne organizacije in univerze, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

(d)

raziskovalne organizacije in univerze, kjer je to primerno.

2.   Partnerstvo, vzpostavljeno v skladu z odstavkom 1 tega člena, deluje v skladu z načelom upravljanja na več ravneh in pristopom od spodaj navzgor. Država članica vključi partnerje iz odstavka 1 v pripravo sporazuma o partnerstvu ter v pripravo, izvajanje in vrednotenje programov, vključno prek sodelovanja v odborih za spremljanje v skladu s členom 39.

Države članice v tem okviru po potrebi dodelijo ustrezen delež sredstev iz skladov za razvoj upravnih zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe.

3.   Partnerstvo v okviru programov Interreg vključuje partnerje iz vseh sodelujočih držav članic.

4.   Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, določenim v Delegirani uredbi (EU) št. 240/2014.

5.   Komisija se vsaj enkrat na leto o izvajanju programov posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije, ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izidu.

Člen 9

Horizontalna načela

1.   Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

2.   Države članice in Komisija zagotovijo, da se med celotno pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem programov upoštevajo in spodbujajo enakost moških in žensk, vključevanje načela enakosti spolov ter vključevanje vidika enakosti spolov.

3.   Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem programov preprečili diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem programov se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

4.   Cilji skladov se izpolnjujejo skladno s ciljem spodbujanja trajnostnega razvoja, kot je določen v členu 11 PDEU, ob upoštevanju ciljev ZN glede trajnostnega razvoja, Pariškega sporazuma in načela, da se ne škoduje bistveno.

Cilji skladov se izpolnjujejo ob polnem spoštovanju pravnega reda Unije na področju okolja.

NASLOV II

STRATEŠKI PRISTOP

STRATEŠKI PRISTOP

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Sporazum o partnerstvu

Sporazum o partnerstvu

Člen 10

Priprava in predložitev sporazuma o partnerstvu

1.   Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa strateške usmeritve za načrtovanje programov ter ureditve za učinkovito in uspešno uporabo ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, SPP in ESPRA v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2.   Sporazum o partnerstvu se pripravi v skladu z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo. Kadar država članica že zagotavlja celovito partnerstvo med pripravo svojih programov, se šteje, da je ta zahteva izpolnjena.

3.   Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njim.

4.   Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform ter celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom.

5.   Sporazum o partnerstvu je strateški in jedrnat dokument. Vsebuje največ 35 strani, razen če se država članica sama odloči za daljši dokument.

6.   Država članica pripravi sporazum o partnerstvu v skladu s predlogo iz Priloge II. Država članica lahko sporazum o partnerstvu vključi v enega izmed svojih programov.

7.   Programi Interreg se lahko predložijo Komisiji pred predložitvijo sporazuma o partnerstvu.

8.   EIB lahko na zahtevo zadevne države članice sodeluje pri pripravi partnerskega sporazuma ter pri dejavnostih priprave operacij, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev.

Člen 11

Vsebina sporazuma o partnerstvu

1.   Sporazum o partnerstvu vsebuje naslednje elemente:

| (a) | izbrane cilje politike in specifični cilj SPP z navedbo, v okviru katerih skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, in katerih programov se bodo ti cilji izvajali, in zadevno utemeljitvijo, pri čemer se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt, načela evropskega stebra socialnih pravic ter, kjer je to ustrezno, regionalni izzivi; |
| --- | --- |

(a)

izbrane cilje politike in specifični cilj SPP z navedbo, v okviru katerih skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, in katerih programov se bodo ti cilji izvajali, in zadevno utemeljitvijo, pri čemer se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt, načela evropskega stebra socialnih pravic ter, kjer je to ustrezno, regionalni izzivi;

| (b) | za vsakega od izbranih ciljev politike in specifični cilj SPP:






  (i) | povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu; |
| --- | --- | --- |

(b)

za vsakega od izbranih ciljev politike in specifični cilj SPP:

(i)

povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu;

| (ii) | usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je to ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi; |
| --- | --- |

(ii)

usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je to ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi;

| (iii) | dopolnjevanje in sinergije med skladi, zajetimi v sporazumu o partnerstvu, AMIF, SNV, IUMV ter drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti ter, kadar je to ustrezno, projekti, financiranimi v okviru Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

(iii)

dopolnjevanje in sinergije med skladi, zajetimi v sporazumu o partnerstvu, AMIF, SNV, IUMV ter drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti ter, kadar je to ustrezno, projekti, financiranimi v okviru Obzorja Evropa;

| (c) | predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, glede na cilj politike na nacionalni in, kjer je to ustrezno, regionalni ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko koncentracijo, in predhodno finančno dodelitev za specifični cilj SPP, vključno s katerimi koli sredstvi ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

(c)

predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu, glede na cilj politike na nacionalni in, kjer je to ustrezno, regionalni ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko koncentracijo, in predhodno finančno dodelitev za specifični cilj SPP, vključno s katerimi koli sredstvi ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27;

| (d) | predhodni cilj glede podnebnega prispevka v skladu s členom 6(2); |
| --- | --- |

(d)

predhodni cilj glede podnebnega prispevka v skladu s členom 6(2);

| (e) | kadar je ustrezno, razčlenitev finančnih sredstev glede na kategorijo regije, pripravljeno v skladu s členom 108(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev v skladu s členoma 26 in 111, vključno z utemeljitvijo za take prerazporeditve; |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, razčlenitev finančnih sredstev glede na kategorijo regije, pripravljeno v skladu s členom 108(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev v skladu s členoma 26 in 111, vključno z utemeljitvijo za take prerazporeditve;

| (f) | za tehnično pomoč izbiro – s strani države članice – oblike prispevka Unije v skladu s členom 36(3) in, kadar je ustrezno, predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki so zajeti v sporazumu o partnerstvu, na nacionalni ravni ter razčlenitev finančnih sredstev glede na program in kategorijo regije; |
| --- | --- |

(f)

za tehnično pomoč izbiro – s strani države članice – oblike prispevka Unije v skladu s členom 36(3) in, kadar je ustrezno, predhodno finančno dodelitev iz vsakega od skladov, ki so zajeti v sporazumu o partnerstvu, na nacionalni ravni ter razčlenitev finančnih sredstev glede na program in kategorijo regije;

| (g) | zneske, ki jih je treba prispevati v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(g)

zneske, ki jih je treba prispevati v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno;

| (h) | seznam načrtovanih programov v okviru skladov, zajetih v partnerskem sporazumu, z ustreznimi predhodnimi finančnimi dodelitvami glede na sklad in ustreznim nacionalnim prispevkom glede na kategorijo regije, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(h)

seznam načrtovanih programov v okviru skladov, zajetih v partnerskem sporazumu, z ustreznimi predhodnimi finančnimi dodelitvami glede na sklad in ustreznim nacionalnim prispevkom glede na kategorijo regije, kadar je ustrezno;

| (i) | povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica načrtuje sprejeti za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu; |
| --- | --- |

(i)

povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica načrtuje sprejeti za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu;

| (j) | po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov ali posebnih potreb regij in območij. |
| --- | --- |

(j)

po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov ali posebnih potreb regij in območij.

Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov.

2.   Sporazum o partnerstvu lahko vsebuje tudi povzetek ocene izpolnjevanja zadevnih omogočitvenih pogojev iz člena 15 ter prilog III in IV.

Člen 12

Odobritev sporazuma o partnerstvu

1.   Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade, pri čemer spoštuje načelo sorazmernosti in upošteva strateško naravo dokumenta, število zajetih programov in skupen znesek sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. Komisija v svoji oceni upošteva zlasti, kako se država članica namerava odzvati na ustrezna priporočila za posamezne države, njen celovit nacionalni energetski in podnebni načrt ter evropski steber socialnih pravic.

2.   Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v treh mesecih po datumu njegove predložitve.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma prve predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice.

5.   Kadar je v skladu s členom 10(6) sporazum o partnerstvu vključen v program, Komisija z izvedbenim aktom sprejme enotno odločitev o odobritvi tako sporazuma o partnerstvu kot programa najpozneje v šestih mesecih od datuma prve predložitve programa s strani zadevne države članice.

Člen 13

Sprememba sporazuma o partnerstvu

1.   Država članica lahko Komisiji do 31. marca 2025 predloži spremenjen sporazum o partnerstvu, pri čemer upošteva rezultat vmesnega pregleda.

2.   Komisija oceni spremembo in lahko da pripombe v treh mesecih po predložitvi spremenjenega sporazuma o partnerstvu.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni sporazum o partnerstvu.

4.   Komisija spremembe sporazuma o partnerstvu odobri najpozneje šest mesecev po tem, ko država članica prvič predloži to spremembo.

Člen 14

Uporaba ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se izvajajo prek programa InvestEU

1.   Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu dodelijo znesek v višini do 2 % začetne nacionalne dodelitve za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPRA, ki se prispeva v program InvestEU ter se zagotovi prek jamstva EU in svetovalnega vozlišča InvestEU v skladu s členom 10 uredbe o InvestEU. Države članice lahko s soglasjem zadevnega organa upravljanja za vsakega od teh skladov po 1. januarju 2023 z enim ali več zahtevki za spremembo programa nadalje dodelijo znesek v višini do 3 % začetne nacionalne dodelitve.

Taki zneski prispevajo k doseganju izbranih ciljev politike iz sporazuma o partnerstvu ali programa in podpirajo naložbe predvsem v kategoriji regij, ki prispevajo sredstva.

Taki prispevki se izvajajo v skladu s pravili iz uredbe o InvestEU in ne predstavljajo prerazporeditev sredstev v okviru člena 26.

2.   Države članice določijo skupni znesek prispevkov za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno. Za sporazum o partnerstvu se lahko dodelijo sredstva za tekoče in prihodnja koledarska leta. Kadar država članica zaprosi za spremembo programa se lahko dodelijo le sredstva za prihodnja koledarska leta.

3.   Zneski iz odstavka 1 tega člena se uporabijo za rezervacije dela jamstva EU v okviru razdelka države članice in za svetovalno vozlišče InvestEU po sklenitvi sporazuma o prispevku v skladu s členom 10(3) uredbe o InvestEU. Komisija lahko proračunske obveznosti Unije za vsak sporazum o prispevku prevzame v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

4.   Ne glede na člen 12 finančne uredbe se v primeru, da se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu 10(2) uredbe o InvestEU, ne sklene v štirih mesecih po datumu sprejetja sklepa Komisije o sprejetju sporazuma o partnerstvu za znesek iz odstavka 1 tega člena, dodeljen v sporazumu o partnerstvu, ustrezni znesek dodeli programu ali programom v okviru sklada, ki prispeva sredstva, in kategorije regije, kadar je to ustrezno na podlagi zahteve države članice.

Sporazum o prispevku za zneske iz odstavka 1, dodeljene v zahtevi za spremembo programa, se sklene hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa.

5.   Kadar sporazum o jamstvu v skladu z drugim pododstavkom člena 10(4) uredbe o InvestEU ni bil sklenjen v devetih mesecih po sklenitvi sporazuma o prispevku, se sporazum o prispevku sporazumno prekine ali podaljša.

Kadar država članica ne želi več sodelovati v skladu InvestEU, se zadevni zneski, vplačani kot rezervacije v skupni sklad za rezervacije, povrnejo kot notranji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Zadevna država članica predloži zahtevek za eno ali več sprememb programa, da se uporabijo povrnjeni zneski in zneski, dodeljeni za prihodnja koledarska leta v skladu z odstavkom 2 tega člena. Prekinitev ali sprememba sporazuma o prispevku se sklene hkrati s sprejetjem sklepov o spremembi zadevnega programa ali programov.

6.   Kadar se sporazum o jamstvu v skladu s tretjim pododstavkom člena 10(4) uredbe o InvestEU ne izvede v celoti v štirih letih od sklenitve sporazuma o jamstvu, se sporazum o prispevku spremeni. Država članica lahko zahteva, da se zneski, ki so prispevani v jamstvo EU iz odstavka 1 tega člena in dodeljeni v skladu s sporazumom o jamstvu, vendar ne zajemajo osnovnih posojil, naložb lastniškega kapitala ali drugih instrumentov, povezanih s tveganjem, obravnavajo v skladu z odstavkom 5 tega člena.

7.   Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v jamstvo EU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, se dajo na voljo državi članici v skladu s točko (a) člena 10(5) uredbe o InvestEU in se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov ali proračunskih jamstev.

8.   Za zneske, ki se ponovno uporabijo v programu v skladu z odstavki 4, 5 in 6 tega člena, začne rok za sprostitev obveznosti iz člena 105(1) teči v letu, v katerem se prevzamejo ustrezne proračunske obveznosti.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Omogočitveni pogoji in okvir smotrnosti

Omogočitveni pogoji in okvir smotrnosti

Člen 15

Omogočitveni pogoji

1.   V tej uredbi so za specifične cilje določeni omogočitveni pogoji.

Priloga III vsebuje horizontalne omogočitvene pogoje, ki se uporabljajo za vse specifične cilje in merila, potrebna za oceno njihovega izpolnjevanja.

Priloga IV vsebuje tematske omogočitvene pogoje za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad ter merila, potrebna za oceno njihovega izpolnjevanja.

Omogočitveni pogoj v zvezi z orodji in zmogljivostmi za učinkovito uporabo pravil o državni pomoči se ne uporablja za programe, ki prejemajo podporo iz AMIF, SNV ali IUMV.

2.   Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, kadar so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in utemelji, kadar meni, da je bil omogočitveni pogoj izpolnjen.

3.   Kadar omogočitveni pogoj ni izpolnjen v času odobritve programa ali spremembe programa, država članica obvesti Komisijo, takoj ko meni, da je bil omogočitveni pogoj izpolnjen, in izpolnitev utemelji.

4.   Komisija čim prej in najpozneje tri mesece po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, ali se strinja z državo članico o izpolnitvi omogočitvenega pogoja.

Kadar se Komisija ne strinja z državo članico o izpolnitvi omogočitvenega pogoja, o tem obvesti državo članico in navede svojo oceno.

Kadar se država članica ne strinja z oceno Komisije, v enem mesecu predloži svoje pripombe, Komisija pa nato ravna v skladu s prvim pododstavkom.

Kadar država članica sprejme oceno Komisije, ravna v skladu z odstavkom 3.

5.   Izdatki v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem, so brez poseganja v člen 105 lahko vključeni v zahtevke za plačila, vendar jih Komisija ne povrne, dokler ne obvesti države članice o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4 tega člena.

Prvi pododstavek se ne uporablja za operacije, ki prispevajo k izpolnitvi ustreznega omogočitvenega pogoja.

6.   Država članica zagotovi, da omogočitveni pogoji ostajajo izpolnjeni in se upoštevajo v celotnem programskem obdobju. Komisijo obvesti o kakršni koli spremembi, ki vpliva na izpolnitev omogočitvenih pogojev.

Kadar Komisija meni, da omogočitveni pogoj ni več izpolnjen, o tem obvesti državo članico, pri čemer navede svojo oceno. Po tem se upošteva postopek iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 4.

Kadar Komisija ugotovi, da omogočitveni pogoj še vedno ni izpolnjen, so izdatki v zvezi s specifičnim ciljem na podlagi pripomb države članice in brez poseganja v člen 105 lahko vključeni v zahtevke za plačila, vendar jih Komisija ne povrne, dokler ne obvesti države članice o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu s prvim pododstavkom odstavka 4 tega člena.

7.   Priloga IV se ne uporablja za prednostne naloge, ki se podpirajo iz SPP, ali za katera koli sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

Člen 16

Okvir smotrnosti

1.   Vsaka država članica vzpostavi okvir smotrnosti, da se med izvajanjem programa omogočijo spremljanje in vrednotenje smotrnosti programa, pa tudi poročanje o njegovi smotrnosti ter da se prispeva k merjenju splošne smotrnosti skladov.

Okvir smotrnosti sestavljajo:

| (a) | kazalniki učinka in rezultatov, povezani s specifičnimi cilji iz uredb za posamezne sklade, izbranimi za program; |
| --- | --- |

(a)

kazalniki učinka in rezultatov, povezani s specifičnimi cilji iz uredb za posamezne sklade, izbranimi za program;

| (b) | mejniki, ki jih je treba doseči do konca leta 2024 za kazalnike učinka, ter |
| --- | --- |

(b)

mejniki, ki jih je treba doseči do konca leta 2024 za kazalnike učinka, ter

| (c) | cilji, ki jih je treba doseči do konca leta 2029 za kazalnike učinka in rezultatov. |
| --- | --- |

(c)

cilji, ki jih je treba doseči do konca leta 2029 za kazalnike učinka in rezultatov.

2.   Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

3.   Mejniki in cilji omogočajo Komisiji in državi članici, da merita napredek pri doseganju specifičnih ciljev. Izpolnjujejo zahteve iz člena 33(3) finančne uredbe.

Člen 17

Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti

1.   Metodologija za vzpostavitev okvira smotrnosti vključuje:

| (a) | merila, ki jih država članica uporablja pri izboru kazalnikov; |
| --- | --- |

(a)

merila, ki jih država članica uporablja pri izboru kazalnikov;

| (b) | uporabljene podatke ali dokaze, zagotavljanje kakovosti podatkov in metodo izračuna; |
| --- | --- |

(b)

uporabljene podatke ali dokaze, zagotavljanje kakovosti podatkov in metodo izračuna;

| (c) | dejavnike, ki lahko vplivajo na doseganje mejnikov in ciljev ter načine, kako so bili upoštevani. |
| --- | --- |

(c)

dejavnike, ki lahko vplivajo na doseganje mejnikov in ciljev ter načine, kako so bili upoštevani.

2.   Država članica da na zahtevo metodologijo za vzpostavitev okvira smotrnosti na voljo Komisiji.

Člen 18

Vmesni pregled in znesek prožnosti

1.   Pri programih, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, država članica pregleda vsak program, pri čemer upošteva naslednje elemente:

| (a) | nove izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024; |
| --- | --- |

(a)

nove izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024;

| (b) | napredek pri izvajanju celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri izvajanju celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, če je to ustrezno;

| (c) | napredek pri izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

(c)

napredek pri izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic;

| (d) | socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji, s posebnim poudarkom na ozemeljskih potrebah, ob upoštevanju vseh večjih negativnih finančnih, gospodarskih ali socialnih sprememb; |
| --- | --- |

(d)

socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji, s posebnim poudarkom na ozemeljskih potrebah, ob upoštevanju vseh večjih negativnih finančnih, gospodarskih ali socialnih sprememb;

| (e) | glavne rezultate zadevnih vrednotenj; |
| --- | --- |

(e)

glavne rezultate zadevnih vrednotenj;

| (f) | napredek pri doseganju mejnikov, pri čemer se upoštevajo večje težave, do katerih je prišlo pri izvajanju programa; |
| --- | --- |

(f)

napredek pri doseganju mejnikov, pri čemer se upoštevajo večje težave, do katerih je prišlo pri izvajanju programa;

| (g) | za programe, ki se podpirajo iz SPP, oceno, ki jo je opravila Komisija v skladu s točko (b) člena 29(1) Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(g)

za programe, ki se podpirajo iz SPP, oceno, ki jo je opravila Komisija v skladu s točko (b) člena 29(1) Uredbe (EU) 2018/1999.

2.   Država članica za vsak program Komisiji do 31. marca 2025 predloži oceno o izidu vmesnega pregleda, vključno s predlogom za dokončno dodelitev zneska prožnosti iz drugega pododstavka člena 86(1).

3.   Če se to šteje za potrebno po vmesnem pregledu programa ali v primeru, da so bili opredeljeni novi izzivi v skladu s točko (a) odstavka 1, država članica Komisiji predloži oceno iz odstavka 2 skupaj s spremenjenim programom.

Revizije vsebujejo:

| (a) | dodelitve finančnih sredstev glede na prednostne naloge; |
| --- | --- |

(a)

dodelitve finančnih sredstev glede na prednostne naloge;

| (b) | revidirane ali nove cilje; |
| --- | --- |

(b)

revidirane ali nove cilje;

| (c) | zneske, ki se prispevajo v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

zneske, ki se prispevajo v program InvestEU, po skladu in po kategoriji regije, kadar je ustrezno.

Komisija odobri revidiran program v skladu s členom 24, vključno z dokončno dodelitvijo zneska prožnosti.

4.   Kadar kot rezultat vmesnega pregleda država članica meni, da programa ni treba spremeniti, Komisija bodisi:

| (a) | sprejme odločitev v treh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2, v kateri potrdi dokončno dodelitev zneska prožnosti, bodisi |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločitev v treh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2, v kateri potrdi dokončno dodelitev zneska prožnosti, bodisi

| (b) | od države članice zahteva, naj v dveh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2 tega člena predloži spremenjen program v skladu s členom 24. |
| --- | --- |

(b)

od države članice zahteva, naj v dveh mesecih po predložitvi ocene iz odstavka 2 tega člena predloži spremenjen program v skladu s členom 24.

5.   Do sprejetja odločitve, s katero Komisija potrdi dokončno dodelitev zneska prožnosti, ta znesek ni na voljo za izbor operacij.

6.   Komisija pripravi poročilo o izidu vmesnega pregleda ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do konca leta 2026.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Ukrepi, povezani z dobrim gospodarskim upravljanjem ter izjemnimi ali neobičajnimi okoliščinami

Ukrepi, povezani z dobrim gospodarskim upravljanjem ter izjemnimi ali neobičajnimi okoliščinami

Člen 19

Ukrepi za povezovanje uspešnosti skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem

1.   Komisija lahko od države članice zahteva, da pregleda ustrezne programe in predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta.

To se lahko zahteva iz naslednjih razlogov:

| (a) | za podporo izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, naslovljenih na zadevno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

za podporo izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, naslovljenih na zadevno državo članico;

| (b) | za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 7(2) ali členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (41), pod pogojem, da se te spremembe štejejo za potrebne, da se pomaga popraviti makroekonomska neravnotežja. |
| --- | --- |

(b)

za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 7(2) ali členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (41), pod pogojem, da se te spremembe štejejo za potrebne, da se pomaga popraviti makroekonomska neravnotežja.

2.   Zahteva Komisije, naslovljena na državo članico v skladu z odstavkom 1, je upravičena, kadar je potrebna podpora za izvajanje ustreznih priporočil, pri čemer Komisija navede programe ali prednostne naloge, ki jih po njenem mnenju to zadeva, ter naravo pričakovanih sprememb. Takšne zahteve ni mogoče nasloviti pred letom 2023 ali po letu 2026, v zvezi z istim programom pa ne v dveh zaporednih letih.

3.   Država članica v roku dveh mesecev po prejetju zahteve iz odstavka 1 nanjo odgovori, pri čemer navede spremembe ustreznih programov, ki so po njenem mnenju potrebne, in razloge za te spremembe ter opredeli zadevne programe ter naravo predlaganih sprememb, navede pa tudi njihove pričakovane učinke na izvajanje priporočil in skladov. Komisija po potrebi v roku enega meseca po prejetju tega odgovora da pripombe.

4.   Država članica v roku dveh mesecev po predložitvi odgovora iz odstavka 3 predloži predlog o spremembi ustreznih programov.

5.   Kadar Komisija ne predloži pripomb ali kadar se prepriča, da so vse njene pripombe ustrezno upoštevane, sprejme sklep o odobritvi sprememb ustreznih programov najpozneje štiri mesece po tem, ko država članica predloži to spremembo.

6.   Kadar država članica ne sprejme učinkovitih ukrepov v odziv na zahtevo v skladu z odstavkom 1 v rokih iz odstavkov 3 in 4, lahko Komisija v treh mesecih po svojih pripombah v skladu z odstavkom 3 ali po predložitvi predloga države članice v skladu z odstavkom 4 Svetu predlaga, da začasno ustavi del ali vsa plačila za zadevne programe ali prednostne naloge. Komisija v svojem predlogu navede razloge, na podlagi katerih sklepa, da država članica ni učinkovito ukrepala. Komisija pri pripravi svojega predloga upošteva vse zadevne informacije ter ustrezno upošteva vse elemente, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga v skladu z odstavkom 14, in mnenja, izražena v njem.

Svet o tem predlogu odloči z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se uporablja le v zvezi z zahtevki za plačilo, ki so predloženi po datumu sprejetja tega izvedbenega akta.

7.   Komisija Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil za enega ali več programov države članice, kadar Svet v skladu s členom 126(8) ali (11) PDEU odloči, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, razen če ugotovi, da obstaja resen gospodarski upad v euroobmočju ali v Uniji kot celoti v smislu členov 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (42).

8.   Komisija lahko Svetu predlaga začasno ustavitev vseh ali dela obveznosti ali plačil za enega ali več programov države članice v naslednjih primerih:

| (a) | kadar Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejme dve zaporedni priporočili v istem postopku v zvezi z čezmernim neravnotežjem, ker je država članica predložila načrt popravljalnih ukrepov, ki ni primeren; |
| --- | --- |

(a)

kadar Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejme dve zaporedni priporočili v istem postopku v zvezi z čezmernim neravnotežjem, ker je država članica predložila načrt popravljalnih ukrepov, ki ni primeren;

| (b) | kadar Svet v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1176/2011 v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem sprejme dva zaporedna sklepa, s katerima ugotovi neupoštevanje s strani države članice, ker ta ni sprejela priporočenih popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

kadar Svet v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1176/2011 v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem sprejme dva zaporedna sklepa, s katerima ugotovi neupoštevanje s strani države članice, ker ta ni sprejela priporočenih popravljalnih ukrepov;

| (c) | kadar Komisija sklene, da država članica ni sprejela ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 (43), in posledično odloči, da ne bo odobrila izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; |
| --- | --- |

(c)

kadar Komisija sklene, da država članica ni sprejela ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 (43), in posledično odloči, da ne bo odobrila izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici;

| (d) | kadar Svet sklene, da država članica ne ravna skladno s programom za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (44) ali z ukrepi, zahtevanimi v sklepu Sveta, sprejetem v skladu s členom 136(1) PDEU. |
| --- | --- |

(d)

kadar Svet sklene, da država članica ne ravna skladno s programom za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (44) ali z ukrepi, zahtevanimi v sklepu Sveta, sprejetem v skladu s členom 136(1) PDEU.

9.   Prednost se da začasni ustavitvi obveznosti. Plačila se začasno ustavijo le, kadar je treba takoj ukrepati in v primeru znatnega neupoštevanja. Začasna ustavitev plačil se uporablja za zahtevke za plačila, predložene za zadevne programe po datumu sklepa o začasni ustavitvi.

10.   Šteje se, da Svet sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o začasni ustavitvi obveznosti, razen če Svet z izvedbenim aktom v enem mesecu od predložitve predloga Komisije s kvalificirano večino sklene, da se predlog zavrne.

Začasna ustavitev obveznosti velja za obveznosti iz skladov za zadevno državo članico od 1. januarja leta, ki sledi sprejetju sklepa o začasni ustavitvi.

Svet na predlog Komisije iz odstavkov 7 in 8 z izvedbenim aktom sprejme sklep v zvezi z začasno ustavitvijo plačil.

11.   Obseg in raven začasne ustavitve obveznosti ali plačil, ki se odredi, sta sorazmerna, spoštujeta enako obravnavanje držav članic ter upoštevata gospodarske in socialne razmere zadevne države članice, zlasti stopnjo brezposelnosti, stopnjo revščine ali socialne izključenosti v zadevni državi članici v primerjavi s povprečjem Unije in vpliv začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Vpliv začasnih ustavitev na programe izjemnega pomena za obravnavanje neugodnih gospodarskih ali socialnih pogojev je poseben dejavnik, ki ga je treba upoštevati.

12.   Začasna ustavitev obveznosti je omejena na največ 25 % obveznosti v zvezi z naslednjim koledarskim letom za sklade ali 0,25 % nominalnega BDP, pri čemer se upošteva nižji znesek v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | v prvem primeru neupoštevanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(a)

v prvem primeru neupoštevanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz odstavka 7;

| (b) | v prvem primeru neupoštevanja v zvezi z načrtom popravljalnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (a) odstavka 8; |
| --- | --- |

(b)

v prvem primeru neupoštevanja v zvezi z načrtom popravljalnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (a) odstavka 8;

| (c) | v primeru neupoštevanja predlaganih popravnih ukrepov v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (b) odstavka 8; |
| --- | --- |

(c)

v primeru neupoštevanja predlaganih popravnih ukrepov v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim neravnotežjem iz točke (b) odstavka 8;

| (d) | v prvem primeru neupoštevanja iz točk (c) in (d) odstavka 8. |
| --- | --- |

(d)

v prvem primeru neupoštevanja iz točk (c) in (d) odstavka 8.

V primeru vztrajnega neupoštevanja lahko začasna ustavitev obveznosti preseže najvišje odstotke, določene v prvem pododstavku.

13.   Svet na predlog Komisije odpravi začasno ustavitev obveznosti v naslednjih primerih:

| (a) | kadar postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) PDEU sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja; |
| --- | --- |

(a)

kadar postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem miruje v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) PDEU sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja;

| (b) | kadar Svet potrdi načrt popravljalnih ukrepov, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011, ali je postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem začasno zadržan v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet končal postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem v skladu s členom 11 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

kadar Svet potrdi načrt popravljalnih ukrepov, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 1176/2011, ali je postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem začasno zadržan v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet končal postopek v zvezi s čezmernim neravnotežjem v skladu s členom 11 navedene uredbe;

| (c) | kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 332/2002; |
| --- | --- |

(c)

kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 332/2002;

| (d) | kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe za izvajanje programa za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali ukrepe, zahtevane na podlagi sklepa Sveta, sprejetega v skladu s členom 136(1) PDEU. |
| --- | --- |

(d)

kadar Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ustrezne ukrepe za izvajanje programa za makroekonomsko prilagoditev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 472/2013 ali ukrepe, zahtevane na podlagi sklepa Sveta, sprejetega v skladu s členom 136(1) PDEU.

Ko Svet odpravi začasno ustavitev obveznosti, Komisija v proračun ponovno vključi začasno ustavljene obveznosti v skladu s členom 6 Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093.

Začasno ustavljene obveznosti se v obdobju po letu 2027 ne smejo ponovno vključiti v proračun.

Rok za sprostitev proračunskih obveznosti za znesek, ki se ponovno vključi v proračun, v skladu s členom 105 začne teči od leta, v katerem je bila začasno ustavljena obveznost ponovno vključena v proračun.

Kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji iz prvega pododstavka, Svet na predlog Komisije sprejme sklep o odpravi začasne ustavitve plačil. Šteje se, da Svet sprejme predlog Komisije v zvezi s sklepom o odpravi začasne ustavitve obveznosti, razen če Svet z izvedbenim aktom v enem mesecu od predložitve predloga Komisije s kvalificirano večino sklene, da se predlog zavrne.

14.   Komisija Evropski parlament obvešča o izvajanju tega člena. Zlasti Komisija Evropski parlament takoj obvesti o tem, da država članica izpolnjuje enega od pogojev iz odstavka 6, 7 ali 8, in navede podrobnosti o skladih in programih, ki bi lahko bili predmet začasne ustavitve.

Evropski parlament lahko Komisijo pozove k strukturiranemu dialogu o uporabi tega člena, ob upoštevanju posredovanja informacij iz prvega pododstavka.

Komisija predlog o začasni ustavitvi oziroma predlog o odpravi takšne začasne ustavitve brez odlašanja po njegovem sprejetju predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski parlament lahko Komisijo pozove, naj utemelji razloge za njen predlog.

15.   Komisija do 31. decembra 2025 opravi pregled uporabe tega člena. V ta namen pripravi poročilo in ga po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

16.   Kadar pride do večjih sprememb socialnih in gospodarskih razmer v Uniji, lahko Komisija predloži predlog za pregled uporabe tega člena ali pa lahko Evropski parlament ali Svet v skladu s členom 225 oziroma členom 241 PDEU od Komisije zahteva, naj predloži tak predlog.

17.   Ta člen se ne uporablja za ESS+, AMIF, SNV, BMVI ali programe Interreg.

Člen 20

Začasni ukrepi za uporabo skladov v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine

1.   Kadar po 1. juliju 2021 Svet prizna pojav neobičajnega dogodka, na katerega ena ali več držav članic ne more vplivati in ki ima večji vpliv na položaj javnih financ ali povzroči resen gospodarski upad v euroobmočju ali Uniji kot celoti, kot je navedeno v desetem pododstavku člena 5(1), četrtem pododstavku člena 6(3), desetem pododstavku člena 9(1) in četrtem pododstavku člena 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 (45), ali pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, kot je navedeno v členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, lahko Komisija z izvedbenim sklepom in za obdobje največ 18 mesecev sprejme enega ali več od naslednjih ukrepov, če so ti nujno potrebni za odziv na takšne izjemne ali neobičajne okoliščine:

| (a) | na zahtevo ene ali več zadevnih držav članic zviša vmesna plačila za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja, ne da bi ta presegla 100 %, z odstopanjem od člena 112(3) in (4) te uredbe, pa tudi od člena 40 [uredbe o ESPRA], člena 15 [uredbe o AMIF], člena 12 [uredbe o SNV] ter člena 12 [uredbe o IUMV]; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo ene ali več zadevnih držav članic zviša vmesna plačila za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja, ne da bi ta presegla 100 %, z odstopanjem od člena 112(3) in (4) te uredbe, pa tudi od člena 40 [uredbe o ESPRA], člena 15 [uredbe o AMIF], člena 12 [uredbe o SNV] ter člena 12 [uredbe o IUMV];

| (b) | dovoli organom države članice, da za podporo izberejo operacije, ki so bile fizično dokončane ali popolnoma izvedene, preden je bil pri organu upravljanja ustrezno vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, z odstopanjem od člena 63(6), pod pogojem, da je operacija odziv na izjemne okoliščine; |
| --- | --- |

(b)

dovoli organom države članice, da za podporo izberejo operacije, ki so bile fizično dokončane ali popolnoma izvedene, preden je bil pri organu upravljanja ustrezno vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, z odstopanjem od člena 63(6), pod pogojem, da je operacija odziv na izjemne okoliščine;

| (c) | zagotovi, da so lahko izdatki za operacije v odziv na takšne okoliščine upravičeni od dneva, na katerega je Svet potrdil pojav teh okoliščin, z odstopanjem od člena 63(7); |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so lahko izdatki za operacije v odziv na takšne okoliščine upravičeni od dneva, na katerega je Svet potrdil pojav teh okoliščin, z odstopanjem od člena 63(7);

| (d) | podaljša roke za predložitev dokumentov in podatkov Komisiji za do 3 mesece z odstopanjem od členov 41(6), 42(1), 44(2) in prvega pododstavka člena 49(3). |
| --- | --- |

(d)

podaljša roke za predložitev dokumentov in podatkov Komisiji za do 3 mesece z odstopanjem od členov 41(6), 42(1), 44(2) in prvega pododstavka člena 49(3).

2.   Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o izvajanju tega člena. Ko je izpolnjen en od pogojev iz odstavka 1, Komisija takoj obvesti Evropski parlament in Svet o svoji oceni razmer in predvidenih nadaljnjih ukrepih.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko Komisijo pozoveta k strukturiranemu dialogu o uporabi tega člena. Komisija pri ocenjevanju razmer in načrtovanju nadaljnjih ukrepov ustrezno upošteva zavzeta stališča in mnenja, izražena v okviru strukturiranega dialoga.

4.   Če se po obdobju največ osemnajst mesecev, kot je določeno v odstavku 1, posebne okoliščine, ki so privedle do sprejetja teh začasnih ukrepov, nadaljujejo, Komisija ponovno oceni stanje in po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe, pri čemer zagotovi potrebno prožnost za obravnavo teh okoliščin.

5.   Komisija brez odlašanja obvesti Evropski parlament in Svet o izvedbenem sklepu, sprejetem na podlagi odstavka 1, najpozneje pa v dveh delovnih dneh po njegovem sprejetju.

NASLOV III

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Splošne določbe o skladih

Splošne določbe o skladih

Člen 21

Priprava in predložitev programov

1.   Države članice v sodelovanju s partnerji iz člena 8(1) pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2.   Države članice programe predložijo Komisiji najpozneje tri mesece po predložitvi sporazuma o partnerstvu. Države članice za AMIF, SNV in IUMV Komisiji programe predložijo najpozneje tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe ali zadevne uredbe za posamezen sklad, kar od tega je pozneje.

3.   Države članice pripravijo programe v skladu s predlogo za programe iz Priloge V.

Države članice za AMIF, SNV in IUMV pripravijo programe v skladu s predlogo za programe iz Priloge VI.

4.   Kadar je okoljsko poročilo pripravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (46), se objavi na spletni strani programa iz člena 49(1) te uredbe.

Člen 22

Vsebina programov

1.   V vsakem programu je določena strategija za prispevek programa k ciljem politike ali specifičnemu cilju SPP in sporočanje njegovih rezultatov.

2.   Program je sestavljen iz ene ali več prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu cilju politike, specifičnemu cilju SPP ali tehnični pomoči, ki se izvaja v skladu s členom 36(4) ali členom 37. Prednostna naloga lahko uporabi podporo iz enega ali več skladov, razen če prejme podporo iz SPP ali zadevne tehnične pomoči izvajane v skladu s členom 36(4) ali členom 37. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike ali specifičnemu cilju SPP.

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, program uporabi podporo iz enega sklada ter mora biti sestavljen iz specifičnih ciljev in specifičnih ciljev tehnične pomoči.

3.   Vsak program določa:

| (a) | povzetek glavnih izzivov, pri čemer upošteva:






  (i) | gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja ter neenakosti, razen pri programih, ki jih podpira ESPRA; |
| --- | --- | --- |

(a)

povzetek glavnih izzivov, pri čemer upošteva:

(i)

gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja ter neenakosti, razen pri programih, ki jih podpira ESPRA;

| (ii) | nedelovanje trga; |
| --- | --- |

(ii)

nedelovanje trga;

| (iii) | naložbene potrebe ter dopolnjevanje in sinergije z drugimi oblikami podpore; |
| --- | --- |

(iii)

naložbene potrebe ter dopolnjevanje in sinergije z drugimi oblikami podpore;

| (iv) | izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, ustreznih nacionalnih ali regionalnih strategijah te države članice, vključno z njenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom, v povezavi z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ter, za AMIF, SNV in IUMV, drugih ustreznih priporočilih Unije, naslovljenih na državo članico; |
| --- | --- |

(iv)

izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, ustreznih nacionalnih ali regionalnih strategijah te države članice, vključno z njenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom, v povezavi z načeli evropskega stebra socialnih pravic, ter, za AMIF, SNV in IUMV, drugih ustreznih priporočilih Unije, naslovljenih na državo članico;

| (v) | izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem ter ukrepe za poenostavitev; |
| --- | --- |

(v)

izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem ter ukrepe za poenostavitev;

| (vi) | po potrebi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov; |
| --- | --- |

(vi)

po potrebi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov;

| (vii) | spoznanja iz izkušenj v preteklosti; |
| --- | --- |

(vii)

spoznanja iz izkušenj v preteklosti;

| (viii) | makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar države članice in regije sodelujejo pri takšnih strategijah; |
| --- | --- |

(viii)

makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar države članice in regije sodelujejo pri takšnih strategijah;

| (ix) | pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov ter utemeljitev za izbiro specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(ix)

pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov ter utemeljitev za izbiro specifičnih ciljev;

| (x) | za programe, ki jih podpira SPP, izzive pri prehodu, opredeljene v območnih načrtih za pravični prehod; |
| --- | --- |

(x)

za programe, ki jih podpira SPP, izzive pri prehodu, opredeljene v območnih načrtih za pravični prehod;

Točke (i), (ii) in (viii) se ne uporabljajo za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV ali IUMV.

| (b) | utemeljitev za izbrane cilje politike, ustrezne prednostne naloge, specifične cilje in oblike podpore; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev za izbrane cilje politike, ustrezne prednostne naloge, specifične cilje in oblike podpore;

| (c) | za vsako prednostno nalogo, razen za tehnično pomoč, specifične cilje; |
| --- | --- |

(c)

za vsako prednostno nalogo, razen za tehnično pomoč, specifične cilje;

| (d) | za vsak specifični cilj:






  (i) | povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem, makroregionalnim strategijam, strategijam za morske bazene in območnim načrtom za pravični prehod, ki jih podpira SPP, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(d)

za vsak specifični cilj:

(i)

povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem, makroregionalnim strategijam, strategijam za morske bazene in območnim načrtom za pravični prehod, ki jih podpira SPP, kadar je to ustrezno;

| (ii) | kazalnike učinka in kazalnike rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnike učinka in kazalnike rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iii) | glavne ciljne skupine; |
| --- | --- |

(iii)

glavne ciljne skupine;

| (iv) | ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

(iv)

ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije;

| (v) | navedbo specifičnih ciljnih ozemelj, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi orodji; |
| --- | --- |

(v)

navedbo specifičnih ciljnih ozemelj, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi orodji;

| (vi) | medregionalne, čezmejne in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki so vsaj v eni od drugih držav članic ali zunaj Unije, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(vi)

medregionalne, čezmejne in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki so vsaj v eni od drugih držav članic ali zunaj Unije, kadar je to ustrezno;

| (vii) | načrtovano uporabo finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(vii)

načrtovano uporabo finančnih instrumentov;

| (viii) | vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa; |
| --- | --- |

(viii)

vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa;

| (ix) | za specifični cilj SPP, utemeljitev vseh zneskov, ki se prerazporedijo iz sredstev ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ter njihovo razčlenitev po kategoriji regije, pri čemer se upoštevajo vrste ukrepov, načrtovanih v skladu z območnimi načrti za pravični prehod; |
| --- | --- |

(ix)

za specifični cilj SPP, utemeljitev vseh zneskov, ki se prerazporedijo iz sredstev ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ter njihovo razčlenitev po kategoriji regije, pri čemer se upoštevajo vrste ukrepov, načrtovanih v skladu z območnimi načrti za pravični prehod;

| (e) | za vsako prednostno nalogo v zvezi s tehnično pomočjo, izvedeno v skladu s členom 36(4):






  (i) | povezane vrste ukrepov; |
| --- | --- | --- |

(e)

za vsako prednostno nalogo v zvezi s tehnično pomočjo, izvedeno v skladu s členom 36(4):

(i)

povezane vrste ukrepov;

| (ii) | kazalnike učinka z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnike učinka z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iii) | glavne ciljne skupine; |
| --- | --- |

(iii)

glavne ciljne skupine;

| (iv) | vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa; |
| --- | --- |

(iv)

vrste ukrepov in okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa;

| (f) | načrtovano uporabo tehnične pomoči v skladu s členom 37, če je to ustrezno, in ustreznimi vrstami ukrepov; |
| --- | --- |

(f)

načrtovano uporabo tehnične pomoči v skladu s členom 37, če je to ustrezno, in ustreznimi vrstami ukrepov;

| (g) | finančni načrt, ki vsebuje:






  (i) | razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili prerazporejeni v skladu s členom 26 ali 27; |
| --- | --- | --- |

(g)

finančni načrt, ki vsebuje:

(i)

razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili prerazporejeni v skladu s členom 26 ali 27;

| (ii) | za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP, razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsako prednostno nalogo glede na sklad in kategorijo regije, kadar je ustrezno, ter nacionalni prispevek z navedbo, ali je ta sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh; |
| --- | --- |

(ii)

za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP, razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsako prednostno nalogo glede na sklad in kategorijo regije, kadar je ustrezno, ter nacionalni prispevek z navedbo, ali je ta sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh;

| (iii) | za programe, ki jih podpira ESPRA, razpredelnico, ki za vsak specifični cilj podrobno navaja znesek skupnih finančnih dodelitev podpore iz sklada in nacionalnega prispevka; |
| --- | --- |

(iii)

za programe, ki jih podpira ESPRA, razpredelnico, ki za vsak specifični cilj podrobno navaja znesek skupnih finančnih dodelitev podpore iz sklada in nacionalnega prispevka;

| (iv) | za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, razpredelnico, ki podrobno navaja, glede na specifičen cilj, skupne finančne dodelitve glede na vrsto ukrepa in nacionalni prispevek, pri čemer navede, ali je sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh; |
| --- | --- |

(iv)

za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, razpredelnico, ki podrobno navaja, glede na specifičen cilj, skupne finančne dodelitve glede na vrsto ukrepa in nacionalni prispevek, pri čemer navede, ali je sestavljen iz javnega ali zasebnega prispevka ali obeh;

| (h) | ukrepe, sprejete za vključitev ustreznih partnerjev iz člena 8(1) v pripravo programa, ter vlogo teh partnerjev pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju programa; |
| --- | --- |

(h)

ukrepe, sprejete za vključitev ustreznih partnerjev iz člena 8(1) v pripravo programa, ter vlogo teh partnerjev pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju programa;

| (i) | za vsak omogočitveni pogoj, povezan z izbranim specifičnim ciljem, določen v skladu s členom 15, prilogama III in IV, oceno, ali je omogočitveni pogoj izpolnjen na datum predložitve programa; |
| --- | --- |

(i)

za vsak omogočitveni pogoj, povezan z izbranim specifičnim ciljem, določen v skladu s členom 15, prilogama III in IV, oceno, ali je omogočitveni pogoj izpolnjen na datum predložitve programa;

| (j) | pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program, prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kjer je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; |
| --- | --- |

(j)

pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program, prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kjer je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje;

| (k) | organe, pristojne za program, in telo ali v primeru tehnične pomoči v skladu s členom 36(5), kadar je to ustrezno, telesa, ki prejmejo plačila od Komisije. |
| --- | --- |

(k)

organe, pristojne za program, in telo ali v primeru tehnične pomoči v skladu s členom 36(5), kadar je to ustrezno, telesa, ki prejmejo plačila od Komisije.

Točka (a)(i), (ii) in (viii) tega odstavka se ne uporablja za programe, ki se omejujejo na podporo specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+. Točka (d) tega odstavka se ne uporablja za specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

Za ESRR, Kohezijski sklad, ESS+, SPP in ESPRA se programu v informativne namene priloži seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom.

Če je v skladu s točko (k) več kot eno telo opredeljeno za prejemanje plačil s strani Komisije, država članica določi delež povrnjenih zneskov med temi telesi.

4.   Z odstopanjem od točk (b) do (e) odstavka 3 se za vsak specifični cilj programov, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, predloži naslednje:

| (a) | opis prvotnega stanja, izzivov in odzivov, ki jih podpira sklad; |
| --- | --- |

(a)

opis prvotnega stanja, izzivov in odzivov, ki jih podpira sklad;

| (b) | navedba izvedbenih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

navedba izvedbenih ukrepov;

| (c) | okvirni seznam ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem; |
| --- | --- |

(c)

okvirni seznam ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem;

| (d) | kadar je to ustrezno, utemeljitev za operativno podporo, specifične ukrepe, nujno pomoč in ukrepe, kakor je navedeno v členih 19 in 20 uredbe o AMIF; |
| --- | --- |

(d)

kadar je to ustrezno, utemeljitev za operativno podporo, specifične ukrepe, nujno pomoč in ukrepe, kakor je navedeno v členih 19 in 20 uredbe o AMIF;

| (e) | kazalniki učinka in rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(e)

kazalniki učinka in rezultatov z ustreznimi mejniki in cilji;

| (f) | okvirna razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa. |
| --- | --- |

(f)

okvirna razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepa.

5.   Vrste ukrepov temeljijo na nomenklaturi iz Priloge I. Za programe, ki jih podpirajo ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, vrste ukrepov temeljijo na nomenklaturi iz uredb za posamezne sklade.

6.   Za programe ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP razpredelnica iz točke (g)(ii) odstavka 3 vključuje zneske za leta 2021 do 2027, vključno z zneskom prilagodljivosti.

7.   Država članica Komisiji sporoči vse spremembe informacij iz točke (k) prvega pododstavka odstavka 3, ne da bi bila potrebna sprememba programa.

8.   Za programe, ki jih podpira SPP, države članice Komisiji predložijo območne načrte za pravični prehod kot del programa ali programov ali zahteve za spremembo.

Člen 23

Odobritev programov

1.   Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter, za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA, skladnost programa z zadevnim sporazumom o partnerstvu. V svoji oceni upošteva zlasti ustrezna priporočila za posamezne države, ustrezne izzive, opredeljene v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, in načela evropskega stebra socialnih pravic ter način njihove obravnave.

2.   Komisija lahko da pripombe v treh mesecih po predložitvi programa s strani države članice.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v petih mesecih od datuma prve predložitve programa s strani države članice.

Člen 24

Sprememba programov

1.   Država članica lahko predloži obrazloženo zahtevo za spremembo programa skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na doseganje ciljev.

2.   Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program.

4.   Komisija sprejme odločitev, s katero se sprememba programa odobri najpozneje štiri mesece po tem, ko država članica predloži to spremembo.

5.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi do 8 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 4 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada v okviru istega programa. Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in SPP, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regije.

Pri programih, ki jih podpira ESPRA, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi do 8 % prvotne dodelitve za specifični cilj na drug specifični cilj, vključno s tehnično pomočjo, ki se izvaja v skladu s členom 36(4).

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, lahko država članica v programskem obdobju prerazporedi dodelitve med vrstami ukrepov v okviru iste prednostne naloge, dodatno pa do 15 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo na drugo prednostno nalogo istega sklada.

Take prerazporeditve ne smejo vplivati na prejšnja leta. Prerazporeditve in povezane spremembe se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo sklepa Komisije o odobritvi spremembe programa. Vendar izpolnjujejo vse regulativne zahteve in jih vnaprej odobri odbor za spremljanje v skladu s točko (d) člena 40(2). Država članica Komisiji predloži spremenjeno razpredelnico iz točke (g)(ii), (iii) ali (iv) člena 22(3), kot je ustrezno, skupaj z vsemi povezanimi spremembami v programu.

6.   Odobritev Komisije ni potrebna za redakcijsko-tehnične popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o takšnih popravkih obvestijo Komisijo.

7.   Pri programih, ki jih podpira ESPRA, spremembe programov, ki se nanašajo na uvedbo kazalnikov, ne zahtevajo odobritve Komisije.

Člen 25

Skupna podpora iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP

1.   ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP lahko skupaj zagotavljajo podporo za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“.

2.   ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju 15-odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so takšni stroški potrebni za izvajanje. Ta možnost se ne uporablja za nobena sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v SPP v skladu s členom 27.

Člen 26

Prerazporeditev sredstev

1.   Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa, če tako odobri odbor za spremljanje programa v skladu s točko (d) člena 40(2), zahtevajo prerazporeditev do 5 % začetnih nacionalnih dodelitev vsakega sklada v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost predvidena v temeljnem aktu takšnega instrumenta.

Vsota prerazporeditev iz prvega pododstavka tega odstavka in prispevkov v skladu s prvim pododstavkom člena 14(1) ne presega 5 % začetnih nacionalnih dodelitev za vsak sklad.

Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa zahtevajo tudi prerazporeditev do 5 % začetnih nacionalnih dodelitev vsakega sklada v drug sklad ali sklade, razen za prerazporeditve, ki so določene v četrtem pododstavku.

Države članice lahko v sporazumu o partnerstvu ali v zahtevku za spremembo programa zahtevajo tudi dodatno prerazporeditev v višini do 20 % začetnih nacionalnih dodelitev po skladih med ESRR, ESS+ ali Kohezijskim skladom v okviru skupnih sredstev države članice v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“. Države članice, katerih povprečna skupna stopnja brezposelnosti za obdobje 2017–2019 je nižja od 3 %, lahko zaprosijo za takšno dodatno prerazporeditev v višini do 25 % začetne nacionalne dodelitve.

2.   Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva prerazporedijo, in v primeru prerazporeditev na instrumente v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, v korist zadevne države članice.

3.   Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek, prerazporejen za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno, se ustrezno utemeljijo zaradi dopolnjevanja in učinka, ki ga je treba doseči, ter jim je priložen spremenjen program ali programi v skladu s členom 24.

4.   Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico nasprotuje zahtevku za prerazporeditev v zadevni spremembi programa, kadar bi taka prerazporeditev ogrozila doseganje ciljev programa, iz katerega je treba sredstva prerazporediti.

Komisija prav tako nasprotuje zahtevku, kadar meni, da država članica ni predložila ustrezne utemeljitve za prerazporeditev v zvezi z rezultati, ki jih je treba doseči, ali prispevkom, ki ga je treba zagotoviti za cilje sklada ali instrumenta prejemnika v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

5.   Kadar se zahtevek za prerazporeditev nanaša na spremembo programa, se lahko prerazporedijo le sredstva za prihodnja koledarska leta.

6.   Sredstev iz SPP, vključno z vsemi sredstvi, ki se prerazporedijo iz ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ni mogoče prerazporediti v druge sklade ali instrumente na podlagi odstavkov 1 do 5 tega člena.

SPP ne prejema prerazporeditev v skladu z odstavki 1 do 5.

7.   Kadar Komisija ni prevzela pravne obveznosti v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja sredstev, prerazporejenih v skladu z odstavkom 1, se lahko ustrezna nedodeljena sredstva prerazporedijo nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodelijo enemu ali več programom.

V ta namen država članica predloži zahtevek za spremembo programa v skladu s členom 24(1) najpozneje štiri mesece pred rokom za prevzem obveznosti iz prvega pododstavka člena 114(2) finančne uredbe.

8.   Sredstva, ki so bila prerazporejena nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodeljena enemu ali več programom, se od datuma predložitve zahtevka za spremembo programa izvajajo v skladu s pravili iz te uredbe in uredb za posamezne sklade.

9.   Za sredstva, ki so bila prerazporejena nazaj v sklad, iz katerega so bila prvotno prerazporejena, in dodeljena programu v skladu z odstavkom 7 tega člena, rok za sprostitev obveznosti, kot je opredeljen v členu 105(1), začne teči v letu, v katerem se prevzamejo ustrezne proračunske obveznosti.

Člen 27

Prerazporeditev sredstev iz ESRR in ESS+ v SPP

1.   Države članice lahko prostovoljno zahtevajo, da se znesek sredstev, ki so na voljo za SPP v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ v skladu s členom 3 uredbe o SPP, dopolni s sredstvi iz ESRR in ESS+ ali kombinacijo teh sredstev za kategorijo regije, v katerih je zadevno območje. Skupni znesek sredstev ESRR in ESS+, prerazporejen v SPP, ne presega trikratnega zneska dodelitve iz SPP iz točke (g) člena 110(1). Sredstva, prerazporejena iz ESRR ali ESS+, ne presegajo 15 % zadevne dodelitve iz ESRR in ESS+ zadevni državi članici. Države članice v teh zahtevkih določijo skupni znesek, prerazporejen za vsako leto, po kategoriji regije.

2.   Zadevne prerazporeditve iz ESRR in ESS+ v prednostne naloge, ki jih podpira SPP, odražajo vrste ukrepov glede na informacije iz programa v skladu s točko (d)(ix) člena 22(3). Takšne prerazporeditve se štejejo za dokončne.

3.   Sredstva iz SPP, vključno s sredstvi, prerazporejenimi iz ESRR in ESS+, se izvršujejo v skladu s pravili iz te uredbe in uredbe o SPP. Pravila iz uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu in uredbe o ESS+ se ne uporabljajo za sredstva ESRR in ESS+, ki se prerazporedijo v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Teritorialni razvoj

Teritorialni razvoj

Člen 28

Celostni teritorialni razvoj

Kadar država članica podpira celostni teritorialni razvoj, to izvaja prek teritorialnih in lokalnih razvojnih strategij v kateri koli od naslednjih oblik:

| (a) | celostne teritorialne naložbe; |
| --- | --- |

(a)

celostne teritorialne naložbe;

| (b) | lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ali |
| --- | --- |

(b)

lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ali

| (c) | drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je zasnovala država članica. |
| --- | --- |

(c)

drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je zasnovala država članica.

Država članica pri izvajanju teritorialnih ali lokalnih razvojnih strategij iz več kot enega sklada zagotovi skladnost in usklajevanje med zadevnimi skladi.

Člen 29

Teritorialne strategije

1.   Teritorialne strategije, ki se izvajajo v skladu s točko (a) ali (c) člena 28, vsebujejo naslednje elemente:

| (a) | geografsko območje, ki ga strategija zajema; |
| --- | --- |

(a)

geografsko območje, ki ga strategija zajema;

| (b) | analizo razvojnih potreb in potenciala območja, vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami; |
| --- | --- |

(b)

analizo razvojnih potreb in potenciala območja, vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami;

| (c) | opis celostnega pristopa za obravnavo opredeljenih razvojnih potreb in potenciala območja; |
| --- | --- |

(c)

opis celostnega pristopa za obravnavo opredeljenih razvojnih potreb in potenciala območja;

| (d) | opis sodelovanja partnerjev v skladu s členom 8 pri pripravi in izvajanju strategije. |
| --- | --- |

(d)

opis sodelovanja partnerjev v skladu s členom 8 pri pripravi in izvajanju strategije.

Vsebujejo lahko tudi seznam operacij, ki jih je treba podpreti.

2.   Teritorialne strategije so pod odgovornostjo ustreznih teritorialnih organov ali teles. Obstoječi strateški dokumenti, ki se nanašajo na krita območja, se lahko uporabijo za teritorialne strategije.

3.   Kadar seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni teritorialni organi ali telesa izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru.

4.   Pri pripravi teritorialnih strategij organi ali telesa iz odstavka 2 sodelujejo z ustreznimi organi upravljanja, da določijo, ali operacije, ki jih je treba podpreti, spadajo na področje uporabe ustreznega programa.

Izbrane operacije so v skladu s teritorialno strategijo.

5.   Kadar teritorialni organ ali telo opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ ali telo opredeli kot posredniško telo.

6.   Za pripravo in oblikovanje teritorialnih strategij se lahko zagotovi podpora.

Člen 30

Celostne teritorialne naložbe

Kadar teritorialna strategija iz člena 29 vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več kot enega sklada, iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe.

Člen 31

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1.   Kadar država članica meni, da je to ustrezno v skladu s členom 28, ESRR, ESS+, SPP in ESPRA podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.

2.   Država članica zagotovi, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost:

| (a) | osredotočen na podregionalna območja; |
| --- | --- |

(a)

osredotočen na podregionalna območja;

| (b) | pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja; |
| --- | --- |

(b)

pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja;

| (c) | izveden prek strategij v skladu s členom 32; |
| --- | --- |

(c)

izveden prek strategij v skladu s členom 32;

| (d) | v podporo mreženju, dostopnosti, inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji. |
| --- | --- |

(d)

v podporo mreženju, dostopnosti, inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji.

3.   Kadar je podpora strategijam iz točke (c) odstavka 2 na voljo iz več kot enega sklada, ustrezni organi upravljanja organizirajo skupni razpis za izbor teh strategij in ustanovijo skupni odbor za vse zadevne sklade z namenom spremljanja izvajanja teh strategij. Zadevni organi upravljanja lahko izberejo enega od zadevnih skladov, da se zagotovi podpora vsem pripravljalnim in upravljalnim stroškom ter stroškom animacije iz točk (a) in (c) člena 34(1) v zvezi s temi strategijami.

4.   Kadar izvajanje takšne strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad.

5.   Za to strategijo se uporabljajo pravila glavnega sklada, pri čemer se upoštevajo področje uporabe in pravila o upravičenosti vsakega sklada, ki je vključen v podporo strategiji. Organi drugih skladov se opirajo na odločitve in upravljalna preverjanja, ki jih izvede pristojni organ glavnega sklada.

6.   Organ glavnega sklada organom drugih skladov zagotovi informacije, potrebne za spremljanje in izvrševanje plačil v skladu s pravili iz uredb za posamezne sklade.

Člen 32

Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

1.   Ustrezni organi upravljanja zagotovijo, da so v vsaki strategiji iz točke (c) člena 31(2) določeni naslednji elementi:

| (a) | geografsko območje in prebivalstvo, zajeto v to strategijo; |
| --- | --- |

(a)

geografsko območje in prebivalstvo, zajeto v to strategijo;

| (b) | postopek vključitve skupnosti v razvoj te strategije; |
| --- | --- |

(b)

postopek vključitve skupnosti v razvoj te strategije;

| (c) | analiza razvojnih potreb in potenciala območja; |
| --- | --- |

(c)

analiza razvojnih potreb in potenciala območja;

| (d) | cilji te strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi; |
| --- | --- |

(d)

cilji te strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi;

| (e) | ureditve upravljanja, spremljanja in vrednotenja, ki dokazujejo zmogljivost lokalne akcijske skupine za izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

(e)

ureditve upravljanja, spremljanja in vrednotenja, ki dokazujejo zmogljivost lokalne akcijske skupine za izvajanje te strategije;

| (f) | finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada, po potrebi tudi z načrtovano dodelitvijo iz EKSRP, in vsakega zadevnega programa. |
| --- | --- |

(f)

finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada, po potrebi tudi z načrtovano dodelitvijo iz EKSRP, in vsakega zadevnega programa.

Vsebuje lahko tudi vrsto ukrepov in operacij, ki se financirajo iz vsakega zadevnega sklada.

2.   Ustrezni organi upravljanja opredelijo merila za izbor strategij, ustanovijo odbor za izbor strategij in odobrijo strategije, ki jih ta odbor izbere.

3.   Ustrezni organi upravljanja izvedejo prvi krog izbora strategij in zagotovijo, da izbrane lokalne akcijske skupine lahko opravijo svoje naloge iz člena 33(3) v 12 mesecih od datuma sklepa o odobritvi programa ali, v primeru strategij, ki jih podpira več kot en sklad, v 12 mesecih od datuma sklepa o odobritvi zadnjega zadevnega programa.

4.   Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in nadzora v okviru programa ali programov.

Člen 33

Lokalne akcijske skupine

1.   Lokalne akcijske skupine oblikujejo in izvajajo strategije iz točke (c) člena 31(2).

2.   Organi upravljanja zagotovijo, da so lokalne akcijske skupine vključujoče ter da bodisi izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah bodisi se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom.

3.   Naslednje naloge opravljajo izključno lokalne akcijske skupine:

| (a) | krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij;

| (b) | priprava nediskriminatornega in preglednega izbirnega postopka in meril, ki preprečujejo navzkrižja interesov ter zagotavljajo, da nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločitev o izbiri; |
| --- | --- |

(b)

priprava nediskriminatornega in preglednega izbirnega postopka in meril, ki preprečujejo navzkrižja interesov ter zagotavljajo, da nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločitev o izbiri;

| (c) | priprava in objava razpisov za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(c)

priprava in objava razpisov za zbiranje predlogov;

| (d) | izbor operacij in določitev zneska podpore ter predložitev predlogov telesu, odgovornemu za končno preverjanje upravičenosti pred odobritvijo; |
| --- | --- |

(d)

izbor operacij in določitev zneska podpore ter predložitev predlogov telesu, odgovornemu za končno preverjanje upravičenosti pred odobritvijo;

| (e) | spremljanje napredka pri doseganju ciljev strategije; |
| --- | --- |

(e)

spremljanje napredka pri doseganju ciljev strategije;

| (f) | vrednotenje izvajanja strategije. |
| --- | --- |

(f)

vrednotenje izvajanja strategije.

4.   Kadar lokalne akcijske skupine izvajajo naloge, ki niso zajete v odstavku 3 in za katere je odgovoren organ upravljanj ali – kadar je EKSPR izbran za glavni sklad – plačilna agencija, organ upravljanja te lokalne akcijske skupine v skladu s pravili za posamezne sklade imenuje za posredniška telesa.

5.   Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo, če lokalna akcijska skupina zagotavlja spoštovanje načela ločevanja funkcij.

Člen 34

Podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1.   Država članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema:

| (a) | krepitev zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategije; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategije;

| (b) | izvajanje operacij, vključno z dejavnostmi sodelovanja in njihovo pripravo, izbranih v okviru strategije; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje operacij, vključno z dejavnostmi sodelovanja in njihovo pripravo, izbranih v okviru strategije;

| (c) | upravljanje, spremljanje in vrednotenje strategije ter njene animacije, vključno z olajševanjem izmenjav med deležniki. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje, spremljanje in vrednotenje strategije ter njene animacije, vključno z olajševanjem izmenjav med deležniki.

2.   Podpora iz točke (a) odstavka 1 je upravičena ne glede na to, ali je strategija naknadno izbrana za financiranje.

Podpora iz točke (c) odstavka 1 ne presega 25 % skupnega javnega prispevka k strategiji.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Tehnična pomoč

Tehnična pomoč

Člen 35

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1.   Skladi lahko na pobudo Komisije podprejo pripravljalne ukrepe, ukrepe za spremljanje, nadzor, revizijo, vrednotenje, komuniciranje, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije, prepoznavnost ter vse upravne ukrepe in ukrepe tehnične pomoči, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, in s tretjimi državami, kadar je to ustrezno.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 lahko vključujejo zlasti:

| (a) | pomoč pri pripravi in oceni projektov; |
| --- | --- |

(a)

pomoč pri pripravi in oceni projektov;

| (b) | podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za učinkovito upravljanje skladov; |
| --- | --- |

(b)

podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za učinkovito upravljanje skladov;

| (c) | študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji; |
| --- | --- |

(c)

študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji;

| (d) | ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne pomoči; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne pomoči;

| (e) | vrednotenje, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov; |
| --- | --- |

(e)

vrednotenje, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov;

| (f) | ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami;

| (g) | vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje;

| (h) | ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja; |
| --- | --- |

(h)

ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja;

| (i) | ukrepe v zvezi z revizijo; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe v zvezi z revizijo;

| (j) | krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov; |
| --- | --- |

(j)

krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov;

| (k) | razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 8(1) in njihovih krovnih organizacij. |
| --- | --- |

(k)

razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 8(1) in njihovih krovnih organizacij.

3.   Komisija vsaj 15 % sredstev za tehnično pomoč na svojo pobudo nameni doseganju večje učinkovitosti pri komuniciranju z javnostjo in večjih sinergij med komunikacijskimi dejavnostmi, izvedenimi na njeno pobudo, in sicer z razširitvijo temeljnih znanj o rezultatih, zlasti prek učinkovitejšega zbiranja in razširjanja podatkov ter prek vrednotenja in poročanja, zlasti pa z izpostavljanjem prispevka skladov k izboljšanju življenja državljanov ter s povečanjem prepoznavnosti podpore iz skladov in ozaveščanjem o rezultatih in dodani vrednosti takšne podpore. Ukrepi na področju informiranja, komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi z rezultati in dodano vrednostjo podpore iz skladov, s posebnim poudarkom na operacijah, se po zaključku programov nadaljujejo, kadar je to ustrezno. Takšni ukrepi med drugim prispevajo k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe.

4.   Ukrepi iz odstavka 1 lahko zajemajo prejšnja in naslednja programska obdobja.

5.   Komisija svoje načrte določi, ko je prispevek iz skladov predviden v skladu s členom 110 finančne uredbe.

6.   Ukrepi iz tega člena se, odvisno od njihovega namena, lahko financirajo bodisi kot izdatki iz poslovanja bodisi kot upravni izdatki.

7.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko za omejeno obdobje v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v sklepu o financiranju, ukrepi za tehnično pomoč na pobudo Komisije, ki se podpirajo v sklopu te uredbe v okviru neposrednega upravljanja, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so bili ti ukrepi izvršeni in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

Člen 36

Tehnična pomoč držav članic

1.   Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov, vključno za krepitev zmogljivosti partnerjev iz člena 8(1) ter za zagotavljanje financiranja za izvajanje med drugim nalog, kot so priprava, usposabljanje, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, prepoznavnost in komuniciranje.

Zneski za tehnično pomoč na podlagi tega člena in člena 37 se ne upoštevajo za namene tematske koncentracije v skladu s pravili za posamezne sklade.

2.   Vsak sklad lahko podpre ukrepe tehnične pomoči, ki so upravičeni v okviru katerega koli drugega sklada.

3.   Prispevek Unije za tehnično pomoč v državi članici se izvede bodisi v skladu s točkama (b) ali (e) člena 51.

Država članica navede svojo izbiro oblike prispevka Unije za tehnično pomoč v sporazumu o partnerstvu v skladu s Prilogo II. Ta izbira velja za vse programe v zadevni državi članici za celotno programsko obdobje in je naknadno ni mogoče spremeniti.

Pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, ter pri programih Interreg se prispevek Unije za tehnično pomoč izvede zgolj v skladu s točko (e) člena 51.

4.   Kadar se prispevek Unije za tehnično pomoč v državi članici povrne v skladu s točko (b) člena 51, se uporabljajo naslednji elementi:

| (a) | tehnična pomoč ima obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad v enem ali več programih, ali specifičnega programa ali njune kombinacije; |
| --- | --- |

(a)

tehnična pomoč ima obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad v enem ali več programih, ali specifičnega programa ali njune kombinacije;

| (b) | znesek iz skladov, dodeljen za tehnično pomoč, je omejen na naslednje:






  (i) | za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

znesek iz skladov, dodeljen za tehnično pomoč, je omejen na naslednje:

(i)

za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %;

| (ii) | za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %; |
| --- | --- |

(ii)

za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %;

| (iii) | za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %; |
| --- | --- |

(iii)

za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %;

| (iv) | za podporo iz SPP: 4 %; |
| --- | --- |

(iv)

za podporo iz SPP: 4 %;

| (v) | za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR: 6 %; |
| --- | --- |

(v)

za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR: 6 %;

| (vi) | za podporo iz ESPRA: 6 %; |
| --- | --- |

(vi)

za podporo iz ESPRA: 6 %;

| (vii) | za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko. |
| --- | --- |

(vii)

za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko.

5.   Kadar se prispevek Unije za tehnično pomoč povrne v skladu s točko (e) člena 51, se uporabljajo naslednji elementi:

| (a) | znesek skladov, dodeljen za tehnično pomoč, se določi kot del finančnih dodelitev za vsako prednostno nalogo programa v skladu s točko (g)(ii) člena 22(3) in za ESPRA za vsak specifični cilj v skladu s točko (g)(iii) navedenega odstavka; ni v obliki ločene prednostne naloge ali specifičnega programa, razen za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV ali IUMV, za katere ima obliko specifičnega cilja; |
| --- | --- |

(a)

znesek skladov, dodeljen za tehnično pomoč, se določi kot del finančnih dodelitev za vsako prednostno nalogo programa v skladu s točko (g)(ii) člena 22(3) in za ESPRA za vsak specifični cilj v skladu s točko (g)(iii) navedenega odstavka; ni v obliki ločene prednostne naloge ali specifičnega programa, razen za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV ali IUMV, za katere ima obliko specifičnega cilja;

| (b) | povračilo se izvede z uporabo odstotkov iz točk (i) do (vii) za upravičene izdatke, vključene v vsak zahtevek za plačilo v skladu s točkama (a) ali (c) člena 91(3), kot je ustrezno, in iz istega sklada, v katerega se povrnejo upravičeni izdatki, enemu ali več telesom, ki prejemajo plačila od Komisije v skladu s točko (k) člena 22(3);






  (i) | za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

povračilo se izvede z uporabo odstotkov iz točk (i) do (vii) za upravičene izdatke, vključene v vsak zahtevek za plačilo v skladu s točkama (a) ali (c) člena 91(3), kot je ustrezno, in iz istega sklada, v katerega se povrnejo upravičeni izdatki, enemu ali več telesom, ki prejemajo plačila od Komisije v skladu s točko (k) člena 22(3);

(i)

za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“: 3,5 %;

| (ii) | za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %; |
| --- | --- |

(ii)

za podporo iz Kohezijskega sklada: 2,5 %;

| (iii) | za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %; |
| --- | --- |

(iii)

za podporo iz ESS+: 4 % in za programe iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+: 5 %;

| (iv) | za podporo iz SPP: 4 %; |
| --- | --- |

(iv)

za podporo iz SPP: 4 %;

| (v) | za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR, je odstotek povračila za tehnično pomoč: 6 %; |
| --- | --- |

(v)

za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, kadar celotni znesek, dodeljen državi članici v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ne presega 1 milijarde EUR, je odstotek povračila za tehnično pomoč: 6 %;

| (vi) | za podporo iz ESPRA, AMIF, SNV in IUMV: 6 %; |
| --- | --- |

(vi)

za podporo iz ESPRA, AMIF, SNV in IUMV: 6 %;

| (vii) | za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko; |
| --- | --- |

(vii)

za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ki zadevajo le najbolj oddaljene regije, se odstotni delež poveča za eno odstotno točko;

| (c) | zneski, dodeljeni za tehnično pomoč, določeni v programu, ustrezajo odstotkom iz točk (i) do (vi) točke (b) za vsako prednostno nalogo in sklad. |
| --- | --- |

(c)

zneski, dodeljeni za tehnično pomoč, določeni v programu, ustrezajo odstotkom iz točk (i) do (vi) točke (b) za vsako prednostno nalogo in sklad.

6.   Specifična pravila za tehnično pomoč za programe Interreg se določijo v uredbi o Interreg.

Člen 37

Financiranje, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč držav članic

Ne glede na člen 36 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti in učinkovitosti javnih organov in teles, upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov.

Podpora za takšne ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 95. Takšna podpora je lahko tudi v obliki specifičnega programa.

NASLOV IV

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE, KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE, KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Spremljanje

Spremljanje

Člen 38

Odbor za spremljanje

1.   Vsaka država članica po posvetovanju z organom upravljanja ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa.

Država članica lahko za več kot en program ustanovi en sam odbor za spremljanje.

2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik, vključno z določbami o preprečevanju kakršnega koli nasprotja interesov in uporabi načela preglednosti.

3.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljev programa.

4.   Poslovnik odbora za spremljanje ter podatki in informacije, ki se izmenjajo s tem odborom, se objavijo na spletni strani iz člena 49(1), brez poseganja v člen 69(5).

5.   Odstavki 1 do 4 tega člena se ne uporabljajo za programe, ki se omejujejo na specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč.

Člen 39

Sestava odbora za spremljanje

1.   Vsaka država članica določi sestavo odbora za spremljanje in s preglednim postopkom zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniška telesa ter predstavniki partnerjev iz člena 8(1).

Vsak član odbora za spremljanje ima en glas. Poslovnik ureja uveljavljanje glasovalne pravice in podrobnosti o postopku v odboru za spremljanje v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice.

Poslovnik lahko omogoča nečlanom, vključno z EIB, da sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Odboru za spremljanje predseduje predstavnik države članice ali organa upravljanja.

Seznam članov odbora za spremljanje se objavi na spletni strani iz člena 49(1).

2.   Predstavniki Komisije s svetovanjem in spremljanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

3.   V zvezi z AMIF, SNV in IUMV lahko ustrezne decentralizirane agencije sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Člen 40

Naloge odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje preverja:

| (a) | napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljnih vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljnih vrednosti;

| (b) | morebitna vprašanja, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj; |
| --- | --- |

(b)

morebitna vprašanja, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj;

| (c) | prispevek programa k reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki so povezana z izvajanjem programa; |
| --- | --- |

(c)

prispevek programa k reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, ki so povezana z izvajanjem programa;

| (d) | elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3), in strateški dokument iz člena 59(1); |
| --- | --- |

(d)

elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3), in strateški dokument iz člena 59(1);

| (e) | napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, sintez vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev; |
| --- | --- |

(e)

napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, sintez vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev;

| (f) | izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (g) | napredek pri izvajanju operacij strateškega pomena, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(g)

napredek pri izvajanju operacij strateškega pomena, kadar je to ustrezno;

| (h) | izpolnjevanje omogočitvenih pogojev in njihovo uporabo v celotnem programskem obdobju; |
| --- | --- |

(h)

izpolnjevanje omogočitvenih pogojev in njihovo uporabo v celotnem programskem obdobju;

| (i) | napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije, partnerje in upravičence, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(i)

napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije, partnerje in upravičence, kadar je to ustrezno;

| (j) | informacije v zvezi z izvajanjem prispevka programa k programu Invest EU v skladu s členom 14 ali sredstev, prerazporejenih v skladu s členom 26, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(j)

informacije v zvezi z izvajanjem prispevka programa k programu Invest EU v skladu s členom 14 ali sredstev, prerazporejenih v skladu s členom 26, kadar je to ustrezno.

Kar zadeva programe, ki jih podpira ESPRA, se opravi posvet z odborom za spremljanje, ki, če oceni, da je to ustrezno, izda mnenje o vseh spremembah programa, ki jih predlaga organ upravljanja.

2.   Odbor za spremljanje odobri:

| (a) | metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno z vsemi spremembami, brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3); Na zahtevo Komisije se metodologija in merila, uporabljeni za izbor operacij, vključno z vsemi njihovimi spremembami, predložijo Komisiji najmanj 15 delovnih dni pred njihovo predložitvijo odboru za spremljanje. |
| --- | --- |

(a)

metodologijo in merila, uporabljene za izbor operacij, vključno z vsemi spremembami, brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3); Na zahtevo Komisije se metodologija in merila, uporabljeni za izbor operacij, vključno z vsemi njihovimi spremembami, predložijo Komisiji najmanj 15 delovnih dni pred njihovo predložitvijo odboru za spremljanje.

| (b) | letna poročila o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA; |
| --- | --- |

(b)

letna poročila o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA;

| (c) | načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe; |
| --- | --- |

(c)

načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe;

| (d) | morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa, vključno s prerazporeditvami v skladu s členom 24(5) in členom 26, z izjemo programov, ki jih podpira ESPRA. |
| --- | --- |

(d)

morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa, vključno s prerazporeditvami v skladu s členom 24(5) in členom 26, z izjemo programov, ki jih podpira ESPRA.

3.   Odbor za spremljanje lahko daje priporočila organu upravljanja, vključno v zvezi z ukrepi za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence.

Člen 41

Letni pregled smotrnosti

1.   Komisija in vsaka država članica enkrat letno organizirata pregledovalne seje za preučitev smotrnosti posameznih programov. Na pregledovalnih sejah sodelujejo ustrezni organi upravljanja.

Na pregledovalni seji se lahko obravnava več programov.

Pregledovalni seji predseduje Komisija ali, če to zahteva država članica, država članica in Komisija skupaj.

2.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, pregledovalna seja organizira vsaj dvakrat v programskem obdobju.

3.   Za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA, država članica najpozneje en mesec pred pregledovalno sejo Komisiji predloži jedrnate informacije o elementih, navedenih v členu 40(1). Te informacije temeljijo na najnovejših podatkih, ki so na voljo državi članici.

Za programe, omejene na specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+, so informacije, ki jih je treba zagotoviti na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov, omejene na točke (a), (b), (e), (f) in (h) člena 40(1) te uredbe.

4.   Država članica in Komisija se lahko dogovorita, da se pregledovalna seja ne organizira. V takem primeru se pregled lahko izvede v pisni obliki.

5.   Rezultati pregledovalne seje se zabeležijo v potrjenem zapisniku.

6.   Država članica nadalje obravnava vprašanja, ki so se pojavila med pregledovalno sejo in vplivajo na izvajanje programa, ter Komisijo v treh mesecih obvesti o sprejetih ukrepih.

7.   Za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, država članica predloži letno poročilo o smotrnosti v skladu z uredbami za posamezne sklade.

Člen 42

Posredovanje podatkov

1.   Država članica ali organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje kumulativne podatke za posamezen program vsako leto do 31. januarja, 30. aprila, 31. julija, 30. septembra in 30. novembra, razen podatkov, ki se zahtevajo v točki (b) odstavka 2 in v odstavku 3 ter jih je treba elektronsko poslati vsako leto do 31. januarja in 31. julija, in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VII.

Podatki se prvič pošljejo do 31. januarja 2022, zadnjič pa do 31. januarja 2030.

Za prednostne naloge, ki podpirajo specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+, se podatki pošljejo vsako leto do 31. januarja.

V uredbi o ESS+ so lahko navedena posebna pravila za pogostost zbiranja in posredovanja dolgoročnejših kazalnikov rezultatov.

2.   Podatki so razčlenjeni za vsako prednostno nalogo po specifičnih ciljih in, kadar je to ustrezno, po kategoriji regije ter se nanašajo na:

| (a) | število izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne upravičene izdatke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrsti ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

število izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne upravičene izdatke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrsti ukrepa;

| (b) | vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami.

3.   Za finančne instrumente se navedejo tudi podatki o naslednjem:

| (a) | upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov; |
| --- | --- |

(a)

upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov;

| (b) | znesku stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, prijavljenih kot upravičeni izdatki; |
| --- | --- |

(b)

znesku stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, prijavljenih kot upravičeni izdatki;

| (c) | znesku zasebnih in javnih sredstev, ki so bili uporabljeni ob skladih, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov; |
| --- | --- |

(c)

znesku zasebnih in javnih sredstev, ki so bili uporabljeni ob skladih, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov;

| (d) | v členu 60 navedenih obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov, namenjeno finančnim instrumentom, ter v členu 62 navedenih vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov; |
| --- | --- |

(d)

v členu 60 navedenih obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov, namenjeno finančnim instrumentom, ter v členu 62 navedenih vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov;

| (e) | skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom. |
| --- | --- |

(e)

skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom.

4.   Podatki, posredovani v skladu s tem členom, so zanesljivi in prikazujejo podatke, ki so shranjeni elektronsko, iz točke (e) člena 72(1) konec meseca pred mesecem predložitve.

5.   Država članica ali organ upravljanja vse podatke, posredovane Komisiji, objavi na spletnem portalu iz točke (b) člena 46 ali na spletni strani iz člena 49(1) ali pa tam zagotovi povezavo do teh podatkov.

Člen 43

Končno poročilo o smotrnosti

1.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA, vsak organ upravljanja Komisiji predloži končno poročilo o smotrnosti programa do 15. februarja 2031.

2.   V končnem poročilu o smotrnosti se oceni realizacija ciljev programa na osnovi elementov iz člena 40(1) z izjemo informacij, posredovanih v skladu s točko (d) navedenega odstavka.

3.   Komisija preuči končno poročilo o smotrnosti in organu upravljanja sporoči morebitne pripombe v petih mesecih po datumu prejema končnega poročila o smotrnosti. Kadar so podane take pripombe, organ upravljanja zagotovi vse potrebne informacije v zvezi z navedenimi pripombami in po potrebi v treh mesecih obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih. Komisija obvesti organ upravljanja o sprejetju poročila v dveh mesecih po prejemu vseh potrebnih informacij. Kadar Komisija v teh rokih ne obvesti organa upravljanja, se šteje, da je poročilo sprejeto.

4.   Organ upravljanja končno poročilo o smotrnosti objavi na spletni strani iz člena 49(1).

5.   Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, ki vzpostavlja predlogo za končno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 115(2).

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Vrednotenje

Vrednotenje

Člen 44

Vrednotenja s strani države članice

1.   Država članica ali organ upravljanja izvede vrednotenja programov v zvezi z enim ali več naslednjimi merili: uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost Unije, in sicer z namenom izboljšanja kakovosti zasnove in izvajanja programov. Vrednotenja lahko zajemajo tudi druga relevantna merila, na primer vključevanje, nediskriminacijo in prepoznavnost, in več kot en program.

2.   Poleg tega se do 30. junija 2029 za vsak program izvede vrednotenje, s katerim se oceni njegov učinek.

3.   Vrednotenja se zaupajo notranjim ali zunanjim funkcionalno neodvisnim strokovnjakom.

4.   Država članica ali organ upravljanja zagotovi, da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenja.

5.   Država članica ali organ upravljanja pripravi načrt vrednotenja, ki lahko zajema več kot en program. Pri AMIF, SMV in IUMV ta načrt vsebuje vmesno vrednotenje, ki mora biti zaključeno do 31. marca 2024.

6.   Država članica ali organ upravljanja predloži načrt vrednotenja odboru za spremljanje najpozneje eno leto po sklepu o odobritvi programa.

7.   Vsa vrednotenja se objavijo na spletni strani iz člena 49(1).

Člen 45

Vrednotenje s strani Komisije

1.   Komisija izvede vmesno vrednotenje, da preuči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost Unije za vsak sklad do konca leta 2024. Komisija lahko v skladu s členom 128 finančne uredbe uporabi vse ustrezne že razpoložljive informacije.

2.   Komisija izvede naknadno vrednotenje, da preuči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost Unije za vsak sklad do 31. decembra 2031. V primeru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA se to vrednotenje osredotoči zlasti na socialni, gospodarski in teritorialni učinek teh skladov v zvezi s cilji politike iz člena 5(1).

3.   Komisija rezultate naknadnega vrednotenja objavi na svoji spletni strani ter jih posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje

Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje

Oddelek I

Oddelek I

Prepoznavnost podpore iz skladov

Prepoznavnost podpore iz skladov

Člen 46

Prepoznavnost

Vsaka država članica zagotovi:

| (a) | prepoznavnost podpore v vseh dejavnostih, povezanih z operacijami, ki se podpirajo iz skladov, pri čemer je posebna pozornost namenjena operacijam strateškega pomena; |
| --- | --- |

(a)

prepoznavnost podpore v vseh dejavnostih, povezanih z operacijami, ki se podpirajo iz skladov, pri čemer je posebna pozornost namenjena operacijam strateškega pomena;

| (b) | komuniciranje z državljani Unije o vlogi in dosežkih sklada prek enotnega spletnega portala, ki omogoča dostop do vseh programov, v katerih sodeluje zadevna država članica. |
| --- | --- |

(b)

komuniciranje z državljani Unije o vlogi in dosežkih sklada prek enotnega spletnega portala, ki omogoča dostop do vseh programov, v katerih sodeluje zadevna država članica.

Člen 47

Emblem Unije

Države članice, organi upravljanja in upravičenci pri izvajanju dejavnosti prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja uporabljajo emblem Unije v skladu s Prilogo IX.

Člen 48

Skrbniki in mreže za komuniciranje

1.   Vsaka država članica določi koordinatorja za komuniciranje, ki skrbi za dejavnosti prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja v zvezi s podporo iz skladov, vključno s programi v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), kadar ta država članica gosti organ upravljanja. Koordinator za komuniciranje se lahko imenuje na ravni telesa, opredeljenega v okviru člena 71(6), in usklajuje ukrepe v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo v vseh programih.

Koordinator za komuniciranje v dejavnosti prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja vključi naslednja telesa:

| (a) | predstavništva Evropske komisije in pisarne za stike Evropskega parlamenta v državah članicah, pa tudi informacijske centre Europe Direct in druge ustrezne mreže ter izobraževalne in raziskovalne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

predstavništva Evropske komisije in pisarne za stike Evropskega parlamenta v državah članicah, pa tudi informacijske centre Europe Direct in druge ustrezne mreže ter izobraževalne in raziskovalne organizacije;

| (b) | druge ustrezne partnerje iz člena 8(1). |
| --- | --- |

(b)

druge ustrezne partnerje iz člena 8(1).

2.   Vsak organ upravljanja določi skrbnika za komuniciranje za vsak program. Skrbnik za komuniciranje je lahko odgovoren za več kot en program.

3.   Komisija vzdržuje mrežo, ki povezuje koordinatorje za komuniciranje, skrbnike za komuniciranje in predstavnike Komisije, da si izmenjujejo informacije o dejavnostih prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja.

Oddelek II

Oddelek II

Preglednost izvajanja skladov in komuniciranje o programih

Preglednost izvajanja skladov in komuniciranje o programih

Člen 49

Naloge organa upravljanja

1.   Organ upravljanja zagotovi, da je najpozneje šest mesecev po sklepu o odobritvi programa vzpostavljena spletna stran z informacijami o programih, za katere je odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi, razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki tega programa.

2.   Organ upravljanja poskrbi, da se objava časovnega razporeda načrtovanih razpisov za zbiranje predlogov na spletni strani iz odstavka 1 ali na enotnem spletnem portalu iz točke (b) člena 46 posodablja najmanj trikrat letno z naslednjimi okvirnimi podatki:

| (a) | geografsko območje, ki ga pokriva razpis za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(a)

geografsko območje, ki ga pokriva razpis za zbiranje predlogov;

| (b) | cilj politike ali zadevni specifični cilj; |
| --- | --- |

(b)

cilj politike ali zadevni specifični cilj;

| (c) | vrsta upravičenih vložnikov; |
| --- | --- |

(c)

vrsta upravičenih vložnikov;

| (d) | skupni znesek podpore za razpis; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek podpore za razpis;

| (e) | začetni in končni datum razpisa. |
| --- | --- |

(e)

začetni in končni datum razpisa.

3.   Organ upravljanja na spletni strani v vsaj enem uradnem jeziku institucij Unije javno objavi seznam operacij, ki so bile izbrane za podporo iz skladov, in ta seznam posodablja vsaj vsake štiri mesece. Vsaka operacija ima svojo kodo. Seznam vsebuje naslednje podatke:

| (a) | če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca in, v primeru javnega naročanja, pogodbenika; |
| --- | --- |

(a)

če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca in, v primeru javnega naročanja, pogodbenika;

| (b) | kadar je upravičenec fizična oseba: ime in priimek; |
| --- | --- |

(b)

kadar je upravičenec fizična oseba: ime in priimek;

| (c) | če gre za operacije ESPRA, povezane z ribiškim plovilom: enotno identifikacijsko številko v registru ribiške flote Unije, navedeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (47); |
| --- | --- |

(c)

če gre za operacije ESPRA, povezane z ribiškim plovilom: enotno identifikacijsko številko v registru ribiške flote Unije, navedeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (47);

| (d) | ime operacije; |
| --- | --- |

(d)

ime operacije;

| (e) | namen operacije in njene pričakovane ali dejanske dosežke; |
| --- | --- |

(e)

namen operacije in njene pričakovane ali dejanske dosežke;

| (f) | začetni datum operacije; |
| --- | --- |

(f)

začetni datum operacije;

| (g) | predvideni ali dejanski datum zaključka operacije; |
| --- | --- |

(g)

predvideni ali dejanski datum zaključka operacije;

| (h) | skupne stroške operacije; |
| --- | --- |

(h)

skupne stroške operacije;

| (i) | zadevni sklad; |
| --- | --- |

(i)

zadevni sklad;

| (j) | zadevni specifični cilj; |
| --- | --- |

(j)

zadevni specifični cilj;

| (k) | stopnjo sofinanciranja Unije; |
| --- | --- |

(k)

stopnjo sofinanciranja Unije;

| (l) | indikator lokacije ali geolokacijo za zadevno operacijo in zadevno državo; |
| --- | --- |

(l)

indikator lokacije ali geolokacijo za zadevno operacijo in zadevno državo;

| (m) | če je upravičenec mobilni operater ali če gre za operacije, ki pokrivajo več lokacij, in je upravičenec pravna oseba: lokacijo upravičenca ali kadar je upravičenec fizična oseba: regijo na ravni NUTS 2; |
| --- | --- |

(m)

če je upravičenec mobilni operater ali če gre za operacije, ki pokrivajo več lokacij, in je upravičenec pravna oseba: lokacijo upravičenca ali kadar je upravičenec fizična oseba: regijo na ravni NUTS 2;

| (n) | vrsto ukrepa za operacijo v skladu s točko (g) člena 73(2). |
| --- | --- |

(n)

vrsto ukrepa za operacijo v skladu s točko (g) člena 73(2).

Za podatke iz točk (b) in (c) prvega pododstavka se podatki umaknejo dve leti od datuma prvotne objave na spletni strani.

4.   Podatki iz odstavkov 2 in 3 tega člena se objavijo na spletni strani iz odstavka 1 ali na enotnem spletnem portalu iz točke (b) člena 46 te uredbe v formatu, ki je v skladu s členom 5(1) Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (48) odprt in strojno berljiv ter omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo, primerjajo in ponovno uporabijo.

5.   Pred objavo v skladu s tem členom organ upravljanja obvesti upravičence, da bodo podatki javno objavljeni.

6.   Organ upravljanja zagotovi, da se v skladu s Prilogo IX institucijam, telesom, uradom ali agencijam Unije na njihovo zahtevo predloži gradivo v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo, tudi na ravni upravičencev, ter da se Uniji podeli brezplačna, neizključna in nepreklicna licenca za rabo takšnega gradiva ter morebitne pripadajoče predhodno obstoječe pravice. Upravičenci ali organ upravljanja zaradi tega ne smejo imeti znatnih dodatnih stroškov ali znatnega upravnega bremena.

Člen 50

Odgovornosti upravičencev

1.   Upravičenci in telesa, ki izvajajo finančne instrumente, potrdijo, da so za operacijo prejeli podporo iz skladov, vključno s sredstvi, ki so ponovno uporabljena v skladu s členom 62, in v ta namen:

| (a) | na uradni spletni strani upravičenca, kadar takšna stran obstaja, in na njegovih straneh družbenih medijev sorazmerno z ravnjo podpore zagotovijo kratek opis operacije, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se izpostavi finančna podpora Unije; |
| --- | --- |

(a)

na uradni spletni strani upravičenca, kadar takšna stran obstaja, in na njegovih straneh družbenih medijev sorazmerno z ravnjo podpore zagotovijo kratek opis operacije, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se izpostavi finančna podpora Unije;

| (b) | v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije in so namenjeni javnosti ali udeležencem, vključijo izjavo, v kateri na prepoznaven način izpostavijo podporo iz Unije; |
| --- | --- |

(b)

v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije in so namenjeni javnosti ali udeležencem, vključijo izjavo, v kateri na prepoznaven način izpostavijo podporo iz Unije;

| (c) | namestijo trajne table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge IX, takoj ko se začne fizično izvajanje operacij, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se namesti kupljena oprema, in sicer v zvezi z:






  (i) | operacijami, ki jih podpirata ESRR in Kohezijski sklad ter katerih skupni stroški presegajo 500 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

namestijo trajne table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge IX, takoj ko se začne fizično izvajanje operacij, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se namesti kupljena oprema, in sicer v zvezi z:

(i)

operacijami, ki jih podpirata ESRR in Kohezijski sklad ter katerih skupni stroški presegajo 500 000 EUR;

| (ii) | operacijami, ki jih podpirajo ESS+, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV ter katerih skupni stroški presegajo 100 000 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

operacijami, ki jih podpirajo ESS+, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV ter katerih skupni stroški presegajo 100 000 EUR;

| (d) | za operacije, ki ne spadajo pod točko (c), na dobro vidnem javnem mestu namestijo vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji, pri čemer se izpostavi podpora iz skladov; kadar je upravičenec fizična oseba, upravičenec v največji možni meri zagotovi, da so na voljo ustrezne informacije, pri čemer izpostavi podporo iz skladov, na javnem mestu ali prek elektronskega prikazovalnika; |
| --- | --- |

(d)

za operacije, ki ne spadajo pod točko (c), na dobro vidnem javnem mestu namestijo vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji, pri čemer se izpostavi podpora iz skladov; kadar je upravičenec fizična oseba, upravičenec v največji možni meri zagotovi, da so na voljo ustrezne informacije, pri čemer izpostavi podporo iz skladov, na javnem mestu ali prek elektronskega prikazovalnika;

| (e) | za operacije strateškega pomena in operacije, katerih skupni stroški presegajo 10 000 000 EUR, organizirajo komunikacijski dogodek ali dejavnost, kot je ustrezno, pri kateri sta pravočasno udeležena Komisija in odgovorni organ upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

za operacije strateškega pomena in operacije, katerih skupni stroški presegajo 10 000 000 EUR, organizirajo komunikacijski dogodek ali dejavnost, kot je ustrezno, pri kateri sta pravočasno udeležena Komisija in odgovorni organ upravljanja.

Kadar je upravičenec iz ESS+ fizična oseba ali za operacije, ki se podpirajo v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+, se zahteva iz točke (d) prvega pododstavka ne uporablja.

Z odstopanjem od točk (c) in (d) prvega pododstavka se lahko za operacije, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, v dokumentu, ki določa pogoje za podporo, določijo posebne zahteve za javni prikaz informacij o podpori iz skladov, kadar je to upravičeno zaradi varnosti in javnega reda v skladu s členom 69(5).

2.   Kar zadeva sklade za male projekte, upravičenec izpolnjuje obveznosti iz člena 36(5) uredbe o Interreg.

Kar zadeva finančne instrumente, upravičenec s pogodbenimi pogoji zagotovi, da končni prejemniki izpolnjujejo zahteve iz točke (c) odstavka 1.

3.   Kadar upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi člena 47 ali odstavkov 1 in 2 tega člena in kadar niso bili sprejeti nobeni popravni ukrepi, organ upravljanja ob upoštevanju načela sorazmernosti ukrepa, in sicer ukine do 3 % podpore iz skladov, namenjene zadevni operaciji.

NASLOV V

FINANČNA PODPORA IZ SKLADOV

FINANČNA PODPORA IZ SKLADOV

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Oblike prispevkov Unije

Oblike prispevkov Unije

Člen 51

Oblike prispevkov Unije za programe

Prispevki Unije so lahko v obliki:

| (a) | financiranja, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij v skladu s členom 95 in ki temelji na:






  (i) | izpolnjevanju pogojev; |
| --- | --- | --- |

(a)

financiranja, ki ni povezano s stroški zadevnih operacij v skladu s členom 95 in ki temelji na:

(i)

izpolnjevanju pogojev;

| (ii) | doseganju rezultatov; |
| --- | --- |

(ii)

doseganju rezultatov;

| (b) | povračila podpore, zagotovljene upravičencem v skladu s poglavjema II in III tega naslova; |
| --- | --- |

(b)

povračila podpore, zagotovljene upravičencem v skladu s poglavjema II in III tega naslova;

| (c) | stroškov na enoto v skladu s členom 94, ki zajemajo vse, z navedbo zneska na enoto vnaprej jasno opredeljene specifične kategorije upravičenih stroškov ali samo nekatere takšne kategorije; |
| --- | --- |

(c)

stroškov na enoto v skladu s členom 94, ki zajemajo vse, z navedbo zneska na enoto vnaprej jasno opredeljene specifične kategorije upravičenih stroškov ali samo nekatere takšne kategorije;

| (d) | pavšalnih zneskov v skladu s členom 94, ki na splošno zajemajo vse vnaprej jasno opredeljene specifične kategorije upravičenih stroškov ali samo nekatere takšne kategorije; |
| --- | --- |

(d)

pavšalnih zneskov v skladu s členom 94, ki na splošno zajemajo vse vnaprej jasno opredeljene specifične kategorije upravičenih stroškov ali samo nekatere takšne kategorije;

| (e) | financiranja po pavšalni stopnji v skladu s členom 94 ali členom 36(5), ki zajema specifične, z uporabo odstotnega deleža vnaprej jasno opredeljene kategorije upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(e)

financiranja po pavšalni stopnji v skladu s členom 94 ali členom 36(5), ki zajema specifične, z uporabo odstotnega deleža vnaprej jasno opredeljene kategorije upravičenih stroškov;

| (f) | kombinacije oblik iz točk (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

kombinacije oblik iz točk (a) do (e).

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Oblike podpore s strani držav članic

Oblike podpore s strani držav članic

Člen 52

Oblike podpore

Države članice prispevek iz skladov uporabijo zato, da bi upravičencem zagotovile podporo v obliki nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov ali nagrad ali kot kombinacijo teh oblik.

Oddelek I

Oddelek I

Oblike nepovratnih sredstev

Oblike nepovratnih sredstev

Člen 53

Oblike nepovratnih sredstev

1.   Nepovratna sredstva, ki jih upravičencem zagotovijo države članice, so lahko v obliki:

| (a) | povračila upravičenih stroškov, ki jih je upravičenec ali zasebni partner v operacijah javno-zasebnega partnerstva dejansko imel in so bili pri izvajanju operacij tudi plačani, ter prispevkov v naravi in amortizacije; |
| --- | --- |

(a)

povračila upravičenih stroškov, ki jih je upravičenec ali zasebni partner v operacijah javno-zasebnega partnerstva dejansko imel in so bili pri izvajanju operacij tudi plačani, ter prispevkov v naravi in amortizacije;

| (b) | stroškov na enoto; |
| --- | --- |

(b)

stroškov na enoto;

| (c) | pavšalnih zneskov; |
| --- | --- |

(c)

pavšalnih zneskov;

| (d) | financiranja po pavšalni stopnji; |
| --- | --- |

(d)

financiranja po pavšalni stopnji;

| (e) | kombinacije oblik iz točk (a) do (d), če vsaka oblika zajema različne kategorije stroškov ali kadar so oblike uporabljene za različne projekte, ki so del operacije, ali za zaporedne faze operacije; |
| --- | --- |

(e)

kombinacije oblik iz točk (a) do (d), če vsaka oblika zajema različne kategorije stroškov ali kadar so oblike uporabljene za različne projekte, ki so del operacije, ali za zaporedne faze operacije;

| (f) | financiranja, ki ni povezano s stroški, če so takšna nepovratna sredstva zajeta v povračilu prispevka Unije na podlagi člena 95. |
| --- | --- |

(f)

financiranja, ki ni povezano s stroški, če so takšna nepovratna sredstva zajeta v povračilu prispevka Unije na podlagi člena 95.

2.   Kadar skupni strošek operacije ne presega 200 000 EUR, se prispevek, ki ga upravičenec prejme iz ESRR, ESS+, SPP, AMIF, SMV in IUMV, dodeli v obliki stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj, razen za operacije, za katere podpora predstavlja državno pomoč. Pri uporabi financiranja po pavšalni stopnji se v skladu s točko (a) odstavka 1 lahko povrnejo le kategorije stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se organ upravljanja lahko strinja, da se nekatere operacije na področju raziskav in inovacij izvzamejo iz zahteve iz navedenega pododstavka, če je odbor za spremljanje predhodno odobril takšno izvzetje. Poleg tega se v skladu s točko (a) odstavka 1 lahko povrnejo nadomestila in plače, izplačani udeležencem.

3.   Pri določanju zneskov za oblike nepovratnih sredstev iz točk (b), (c) in (d) odstavka 1 se uporabi ena od naslednjih možnosti:

| (a) | poštena, pravična in preverljiva metoda izračuna, ki temelji na:






  (i) | statističnih podatkih, drugih objektivnih informacijah ali strokovni presoji; |
| --- | --- | --- |

(a)

poštena, pravična in preverljiva metoda izračuna, ki temelji na:

(i)

statističnih podatkih, drugih objektivnih informacijah ali strokovni presoji;

| (ii) | preverjenih obstoječih podatkih posameznih upravičencev; |
| --- | --- |

(ii)

preverjenih obstoječih podatkih posameznih upravičencev;

| (iii) | uporabi običajnih praks stroškovnega računovodstva posameznih upravičencev; |
| --- | --- |

(iii)

uporabi običajnih praks stroškovnega računovodstva posameznih upravičencev;

| (b) | predlog proračuna, ki se določi za posamezen primer in ki ga predhodno odobri telo, ki je pristojno za izbiro operacije, kadar skupni stroški zadevne operacije ne presegajo 200 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

predlog proračuna, ki se določi za posamezen primer in ki ga predhodno odobri telo, ki je pristojno za izbiro operacije, kadar skupni stroški zadevne operacije ne presegajo 200 000 EUR;

| (c) | skladno s pravili za uporabo ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacij; |
| --- | --- |

(c)

skladno s pravili za uporabo ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacij;

| (d) | skladno s pravili za uporabo ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki se uporabljajo v okviru programov za nepovratna sredstva, ki jih država članica v celoti financira za podobno vrsto operacije; |
| --- | --- |

(d)

skladno s pravili za uporabo ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki se uporabljajo v okviru programov za nepovratna sredstva, ki jih država članica v celoti financira za podobno vrsto operacije;

| (e) | pavšalne stopnje in specifične metode, določene v tej uredbi ali uredbah za posamezne sklade oziroma na njihovi podlagi. |
| --- | --- |

(e)

pavšalne stopnje in specifične metode, določene v tej uredbi ali uredbah za posamezne sklade oziroma na njihovi podlagi.

Člen 54

Financiranje po pavšalni stopnji za posredne stroške v zvezi z nepovratnimi sredstvi

Kadar se pavšalna stopnja uporabi za kritje posrednih stroškov operacije, lahko temelji na:

| (a) | v višini do 7 % upravičenih neposrednih stroškov – v tem primeru zadevni državi članici ni treba z izračunom določiti stopnje, ki se uporabi; |
| --- | --- |

(a)

v višini do 7 % upravičenih neposrednih stroškov – v tem primeru zadevni državi članici ni treba z izračunom določiti stopnje, ki se uporabi;

| (b) | v višini do 15 % upravičenih neposrednih stroškov osebja – v tem primeru zadevni državi članici ni treba z izračunom določiti stopnje, ki se uporabi; |
| --- | --- |

(b)

v višini do 15 % upravičenih neposrednih stroškov osebja – v tem primeru zadevni državi članici ni treba z izračunom določiti stopnje, ki se uporabi;

| (c) | v višini do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna v skladu s točko (a) člena 53(3). |
| --- | --- |

(c)

v višini do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, pod pogojem, da se stopnja izračuna v skladu s točko (a) člena 53(3).

Poleg tega se pavšalna stopnja v primeru, da jo je država članica izračunala v skladu s točko (a) člena 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko uporabi za podobno operacijo za namene točke (c) tega člena.

Člen 55

Neposredni stroški osebja v zvezi z nepovratnimi sredstvi

1.   Neposredni stroški osebja pri operaciji se lahko izračunajo po pavšalni stopnji v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica z izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi, pri čemer velja, da neposredni stroški te operacije ne vključujejo javnih naročil gradenj ali javnih naročil blaga ali storitev, katerih vrednost presega mejno vrednost iz člena 4 Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (49) ali člena 15 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (50).

Kadar se uporabi pavšalna stopnja v skladu s prvim pododstavkom za AMIF, SNV in IUMV, se ta pavšalna stopnja uporabi samo za neposredne stroške operacije, ki niso predmet javnega naročanja.

2.   Za namene določanja neposrednih stroškov osebja se urna postavka lahko izračuna na enega od naslednjih načinov:

| (a) | zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene se delijo s 1 720 urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od 1 720 za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

(a)

zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene se delijo s 1 720 urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od 1 720 za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom;

| (b) | zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene se delijo s povprečnim mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili, navedenimi v pogodbi o zaposlitvi ali odločbi o imenovanju (oboje imenovano „dokument o zaposlitvi“). |
| --- | --- |

(b)

zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene se delijo s povprečnim mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili, navedenimi v pogodbi o zaposlitvi ali odločbi o imenovanju (oboje imenovano „dokument o zaposlitvi“).

3.   Ob uporabi urne postavke, izračunane v skladu z odstavkom 2, skupno število ur, prijavljenih na osebo za določeno leto ali mesec, ne presega števila ur, ki se uporabijo za izračun te urne postavke.

4.   Kadar letni bruto stroški za zaposlene niso na voljo, se lahko izračunajo iz razpoložljivih evidentiranih bruto stroškov za zaposlene ali iz dokumenta o zaposlitvi, ustrezno prilagojenih za 12-mesečno obdobje.

5.   Stroški osebja za posameznike, ki za krajši delovni čas delajo v sklopu operacije, se lahko izračunajo kot fiksen odstotek bruto stroškov za zaposlene, v skladu s fiksnim odstotkom delovnega časa, ki se na mesec porabi za operacijo, brez obveznosti vzpostavitve ločenega sistema za evidentiranje delovnega časa. Delodajalec izda za zaposlene dokument, v katerem je naveden ta fiksni odstotek.

Člen 56

Financiranje po pavšalni stopnji za upravičene stroške, ki niso neposredni stroški osebja, v zvezi z nepovratnimi sredstvi

1.   Za kritje preostalih upravičenih stroškov operacije se lahko uporabi pavšalna stopnja v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov osebja. Zadevni državi članici ni treba z izračunom določiti stopnje, ki se uporabi.

2.   Pri operacijah, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, SPP, AMIF, SNV in IUMV, se plače in nadomestila za udeležence štejejo kot dodatni upravičeni stroški, ki niso vključeni v pavšalno stopnjo.

3.   Pavšalna stopnja iz odstavka 1 tega člena se ne uporabi za stroške osebja, izračunane na podlagi pavšalne stopnje iz člena 55(1).

Člen 57

Pogojena nepovratna sredstva

1.   Države članice lahko upravičencem pod določenimi pogoji zagotovijo nepovratna sredstva, ki so v celoti ali delno vračljiva, kot je določeno v dokumentu, v katerem so navedeni pogoji za podporo.

2.   Upravičenec ta sredstva vrača pod pogoji, o katerih se dogovori z organom upravljanja.

3.   Države članice sredstva, ki jih vrne upravičenec, za enak namen ali v skladu s cilji zadevnega programa ponovno uporabijo do 31. decembra 2030 v obliki pogojenih nepovratnih sredstev ali finančnega instrumenta ali v kakšni drugi obliki podpore. V končnem poročilu o smotrnosti so navedeni vrnjeni zneski in informacije o njihovi ponovni uporabi.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so sredstva hranjena na ločenih računih ali pod ustreznimi računovodskimi kodami.

5.   Sredstva Unije, ki jih kadar koli vrnejo upravičenci in ki do 31. decembra 2030 niso ponovno uporabljena, se v skladu s členom 88 vrnejo v proračun Unije.

Oddelek II

Oddelek II

Finančni instrumenti

Finančni instrumenti

Člen 58

Finančni instrumenti

1.   Organi upravljanja lahko iz enega ali več programov zagotovijo prispevek za obstoječe ali nove, na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni vzpostavljene finančne instrumente, ki jih neposredno izvajajo ali so zanje odgovorni, če ti instrumenti prispevajo k doseganju specifičnih ciljev.

2.   Finančni instrumenti končnim prejemnikom zagotavljajo podporo le za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, pa tudi obratni kapital, ki naj bi bile finančno izvedljive in za katere ni mogoče zbrati zadostnih sredstev iz tržnih virov. Takšna podpora je v skladu z veljavnimi pravili Unije o državni pomoči.

Taka podpora se zagotavlja samo za tiste elemente naložbe, ki na datum odločitve o naložbi še niso fizično zaključeni ali popolnoma izvedeni.

3.   Ustrezna podpora iz skladov prek finančnih instrumentov temelji na predhodni oceni, za katere pripravo je odgovoren organ upravljanja. Predhodna ocena se zaključi, preden organ upravljanja finančnim instrumentom dodeli programske prispevke.

Predhodna ocena vključuje najmanj naslednje elemente:

| (a) | predlagani znesek programskega prispevka v finančni instrument in oceno o učinku finančnega vzvoda, ki jima je dodana kratka obrazložitev; |
| --- | --- |

(a)

predlagani znesek programskega prispevka v finančni instrument in oceno o učinku finančnega vzvoda, ki jima je dodana kratka obrazložitev;

| (b) | predlagane finančne produkte, ki se ponudijo, vključno z morebitno potrebo po diferencirani obravnavi vlagateljev; |
| --- | --- |

(b)

predlagane finančne produkte, ki se ponudijo, vključno z morebitno potrebo po diferencirani obravnavi vlagateljev;

| (c) | predlagano ciljno skupino končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(c)

predlagano ciljno skupino končnih prejemnikov;

| (d) | pričakovani prispevek finančnega instrumenta k doseganju specifičnih ciljev. |
| --- | --- |

(d)

pričakovani prispevek finančnega instrumenta k doseganju specifičnih ciljev.

Predhodna ocena se lahko pregleda ali posodobi, lahko se nanaša na del ozemlja države članice ali na njeno celotno ozemlje in lahko temelji na obstoječih ali posodobljenih predhodnih ocenah.

4.   Podpora za končne prejemnike se lahko kombinira s podporo iz katerega koli sklada ali drugega instrumenta Unije ter lahko pokriva isto izdatkovno postavko. V takem primeru se podpora iz skladov v okviru finančnega instrumenta kot del operacije finančnega instrumenta ne prijavi Komisiji za pridobitev podpore v drugi obliki, iz drugega sklada ali drugega instrumenta Unije.

5.   Finančni instrumenti se lahko v okviru enega samega sporazuma o financiranju kombinirajo s programsko podporo v obliki nepovratnih sredstev kot ena sama operacija finančnega instrumenta, kadar obe ločeni obliki podpore zagotovi telo, ki izvaja finančni instrument. V takem primeru se pravila, ki veljajo za finančne instrumente, uporabljajo za to enkratno operacijo finančnega instrumenta. Programska podpora v obliki nepovratnih sredstev je nujno potrebna za finančni instrument, s katerim je tudi neposredno povezana, in ne sme prekoračiti vrednosti naložb, podprtih s finančnim produktom.

6.   V primeru kombinirane podpore iz odstavkov 4 in 5 se za vsak vir podpore vodi ločena evidenca.

7.   Vsota vseh oblik kombinirane podpore ne presega celotnega zneska zadevne izdatkovne postavke. Nepovratna sredstva se ne uporabljajo za vračilo podpore, prejete iz finančnih instrumentov. Finančni instrumenti se ne uporabljajo za predhodno financiranje nepovratnih sredstev.

Člen 59

Izvajanje finančnih instrumentov

1.   S finančnimi instrumenti, ki jih neposredno izvaja organ upravljanja, se lahko zagotovijo le posojila ali jamstva. Organ upravljanja določi pogoje za programski prispevek v finančni instrument v strateškem dokumentu, ki vključuje elemente iz Priloge X.

2.   Pri finančnih instrumentih, za katerih izvajanje je odgovoren organ upravljanja, gre lahko za:

| (a) | naložbo programskih sredstev v kapital pravnega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

naložbo programskih sredstev v kapital pravnega subjekta;

| (b) | posebne svežnje financiranja ali fiduciarne račune. |
| --- | --- |

(b)

posebne svežnje financiranja ali fiduciarne račune.

Organ upravljanja izbere telo, ki bo izvajalo finančni instrument.

3.   Organ upravljanja lahko naročilo za izvajanje finančnega instrumenta odda neposredno:

| (a) | EIB; |
| --- | --- |

(a)

EIB;

| (b) | mednarodnim finančnim institucijam, v katerih je država članica delničarka; |
| --- | --- |

(b)

mednarodnim finančnim institucijam, v katerih je država članica delničarka;

| (c) | banki ali instituciji v javni lasti, ustanovljeni kot pravni subjekt, ki profesionalno opravlja finančne dejavnosti in izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (i) | neposredno ni udeležen noben zasebni kapital, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža, ki ga skladno s Pogodbama zahtevajo določbe nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na zadevno banko ali institucijo, in razen v obliki deleža, ki ne omogoča vplivanja na odločitve v zvezi z dnevnim upravljanjem finančnega instrumenta, ki se podpira iz skladov; |
| --- | --- | --- |

(c)

banki ali instituciji v javni lasti, ustanovljeni kot pravni subjekt, ki profesionalno opravlja finančne dejavnosti in izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(i)

neposredno ni udeležen noben zasebni kapital, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža, ki ga skladno s Pogodbama zahtevajo določbe nacionalne zakonodaje in ki ne vpliva odločilno na zadevno banko ali institucijo, in razen v obliki deleža, ki ne omogoča vplivanja na odločitve v zvezi z dnevnim upravljanjem finančnega instrumenta, ki se podpira iz skladov;

| (ii) | deluje na podlagi pooblastila v okviru javne politike, ki ji ga podeli pristojni organ države članice na nacionalni ali regionalni ravni, kar pomeni, da opravlja tudi ali izključno gospodarskorazvojne dejavnosti, ki prispevajo k ciljem skladov; |
| --- | --- |

(ii)

deluje na podlagi pooblastila v okviru javne politike, ki ji ga podeli pristojni organ države članice na nacionalni ali regionalni ravni, kar pomeni, da opravlja tudi ali izključno gospodarskorazvojne dejavnosti, ki prispevajo k ciljem skladov;

| (iii) | izvaja tudi ali izključno gospodarskorazvojne dejavnosti, ki prispevajo k ciljem skladov v regijah, na področjih politike ali v sektorjih, za katere financiranje iz tržnih virov na splošno ni dostopno ali ne zadošča; |
| --- | --- |

(iii)

izvaja tudi ali izključno gospodarskorazvojne dejavnosti, ki prispevajo k ciljem skladov v regijah, na področjih politike ali v sektorjih, za katere financiranje iz tržnih virov na splošno ni dostopno ali ne zadošča;

| (iv) | pri svojem delovanju ni osredotočena predvsem na ustvarjanje čim večjega dobička, temveč zagotavlja dolgoročno finančno vzdržnost svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

(iv)

pri svojem delovanju ni osredotočena predvsem na ustvarjanje čim večjega dobička, temveč zagotavlja dolgoročno finančno vzdržnost svojih dejavnosti;

| (v) | z ustreznimi ukrepi v skladu z veljavnim pravom poskrbi, da zaradi neposredne oddaje naročila iz točke (b) ni nobenih neposrednih ali posrednih koristi za komercialne dejavnosti, |
| --- | --- |

(v)

z ustreznimi ukrepi v skladu z veljavnim pravom poskrbi, da zaradi neposredne oddaje naročila iz točke (b) ni nobenih neposrednih ali posrednih koristi za komercialne dejavnosti,

| (vi) | je pod nadzorom neodvisnega organa v skladu z veljavnim pravom; |
| --- | --- |

(vi)

je pod nadzorom neodvisnega organa v skladu z veljavnim pravom;

| (d) | drugim telesom, ki prav tako spadajo v področje uporabe člena 12 Direktive 2014/24/EU. |
| --- | --- |

(d)

drugim telesom, ki prav tako spadajo v področje uporabe člena 12 Direktive 2014/24/EU.

4.   Ko telo, ki ga izbere organ upravljanja, izvaja holdinški sklad, lahko nadalje izbere druga telesa za izvajanje posebnih skladov.

5.   Pogoji programskih prispevkov v finančne instrumente, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 2, se določijo v sporazumih o financiranju, sklenjenih med:

| (a) | ustrezno pooblaščenimi predstavniki organa upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški sklad, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno pooblaščenimi predstavniki organa upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški sklad, kadar je to ustrezno;

| (b) | ustrezno pooblaščenimi predstavniki organa upravljanja ali, kadar je to ustrezno, telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja specifični sklad. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno pooblaščenimi predstavniki organa upravljanja ali, kadar je to ustrezno, telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja specifični sklad.

Ti sporazumi o financiranju vsebujejo vse elemente iz Priloge X.

6.   Finančna odgovornost organa upravljanja ne presega zneska, ki ga je ta organ na podlagi ustreznih sporazumov o financiranju odobril za finančni instrument.

7.   Telesa, ki izvajajo zadevne finančne instrumente, ali – v kontekstu jamstev – telo, ki zagotavlja osnovna posojila, podpira končne prejemnike, pri čemer ustrezno upošteva cilje programa in potencial za finančno izvedljivost naložbe, kakor so pojasnjeni v poslovnem načrtu ali enakovrednem dokumentu. Izbira končnih prejemnikov mora biti pregledna in ne sme povzročati nasprotja interesov.

8.   Nacionalno sofinanciranje programa lahko zagotovi organ upravljanja ali pa se zagotovi na ravni holdinških skladov, na ravni specifičnih skladov ali na ravni naložb v končne prejemnike v skladu s pravili za posamezni sklad. Ko se nacionalno sofinanciranje zagotovi na ravni naložb v končne prejemnike, telo, ki izvaja finančne instrumente, hrani dokazila o upravičenosti povezanih izdatkov.

9.   Organ upravljanja, ki neposredno izvaja finančni instrument v skladu z odstavkom 1 tega člena, ali telo, ki izvaja finančni instrument v skladu z odstavkom 2 tega člena, vodi ločene račune ali uporablja računovodske kode za posamezno prednostno nalogo ali, za ESPRA, posamezen specifičen cilj in, kadar je to ustrezno, za posamezno kategorijo regije za vsak programski prispevek in ločeno za sredstva iz člena 60 oziroma 62.

Člen 60

Obresti in drugi dobički, ustvarjeni s podporo iz skladov, namenjeno finančnim instrumentom

1.   Podpora iz skladov, izplačana finančnim instrumentom, se položi na račune pri finančnih institucijah s sedežem v državah članicah in se upravlja v skladu z dejavnim vodenjem zakladništva in načelom dobrega finančnega poslovodenja.

2.   Obresti in drugi dobički, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, izplačani finančnim instrumentom, se uporabijo za enak cilj ali cilje kot prvotna podpora iz skladov, vključno za plačila provizij za upravljanje in povračilo stroškov upravljanja, ki jih imajo telesa, ki izvajajo finančni instrument v skladu s točko (d) člena 68(1), bodisi v okviru istega finančnega instrumenta bodisi – po likvidaciji finančnega instrumenta – v okviru drugih finančnih instrumentov ali drugih oblik podpore za nadaljnje naložbe v končne prejemnike do konca obdobja upravičenosti.

3.   Obresti in drugi dobički iz odstavka 2, ki se ne uporabijo v skladu z navedeno določbo, se odštejejo od obračuna, predloženega za zadnje obračunsko leto.

Člen 61

Različna obravnava vlagateljev

1.   Podpora iz skladov za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, in katera koli vrsta prejemkov iz teh naložb, vključno z vrnjenimi sredstvi, ki se lahko pripiše podpori iz skladov, se lahko uporabi za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije, z ustrezno delitvijo tveganja in dobička, pri čemer se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

2.   Raven takšne različne obravnave ne presega tistega, kar je potrebno, da se ustvarijo spodbude za pritegnitev zasebnih sredstev, in se določi bodisi v konkurenčnem procesu bodisi z neodvisno oceno.

Člen 62

Ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov

1.   Sredstva, ki se pred koncem obdobja upravičenosti finančnim instrumentom vrnejo iz naložb v končne prejemnike ali iz sproščenih sredstev, rezerviranih za pogodbe o jamstvu, vključno z izplačili kapitala in vsakovrstnimi ustvarjenimi prihodki, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, se ponovno uporabijo v okviru istih ali drugih finančnih instrumentov za nadaljnje naložbe v končne prejemnike, pa za kritje izgub – v nominalnem znesku prispevka iz skladov, namenjenega finančnemu instrumentu –, izhajajočih iz negativnih obresti, če do takšnih izgub pride kljub dejavnemu vodenju zakladništva, ali za vse stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi s tovrstnimi nadaljnjimi naložbami, pri čemer se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se sredstva iz odstavka 1, ki se finančnim instrumentom vrnejo v obdobju najmanj osmih let po koncu obdobja upravičenosti, v skladu s cilji politike programa ali programov, na podlagi katerih so bila zagotovljena, ponovno uporabijo bodisi v okviru istega finančnega instrumenta bodisi – po izstopu teh sredstev iz finančnega instrumenta – v okviru drugih finančnih instrumentov ali drugih oblik podpore.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Pravila o upravičenosti

Pravila o upravičenosti

Člen 63

Upravičenost

1.   Upravičenost izdatkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen kadar so določena posebna pravila v tej uredbi ali uredbah za posamezne sklade oziroma na njihovi podlagi.

2.   Izdatki so upravičeni do prispevka iz skladov, če jih je upravičenec ali zasebni partner v operaciji javno-zasebnega partnerstva imel med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom 2029 in so bili v istem obdobju pri izvajanju operacij tudi plačani.

Za stroške, ki se povrnejo v skladu s točkami (b), (c) in (f) člena 53(1), se ukrepi, ki pomenijo podlago za povračilo, izvedejo med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom 2029.

3.   Pri ESRR se izdatki v zvezi z operacijami, ki pokrivajo več kot eno kategorijo regije iz člena 108(2) znotraj države članice, dodelijo zadevnim kategorijam regije sorazmerno in na podlagi objektivnih meril.

Pri ESS+ se izdatki v zvezi z operacijami lahko dodelijo poljubni kategoriji regije, vključenih v program, pod pogojem, da operacija prispeva k doseganju specifičnih ciljev programa.

Pri SPP izdatki v zvezi z operacijami prispevajo k izvajanju zadevnega območnega načrta za pravični prehod.

4.   Če operacija prispeva k doseganju ciljev programa, se lahko operacija v celoti ali delno izvede zunaj države članice, tudi zunaj Unije.

5.   Za nepovratna sredstva v obliki iz točk (b), (c) in (d) člena 53(1) so izdatki, ki so upravičeni do prispevka iz skladov, enaki zneskom, izračunanim v skladu s členom 53(3).

6.   Operacije niso izbrane za podporo iz skladov, kadar so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bila predložena vloga za financiranje v okviru programa, in sicer ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila. Ta odstavek se ne uporablja niti za izdatke, povezane z izravnavo dodatnih stroškov v najbolj oddaljenih regijah na podlagi člena 24 uredbe o ESPRA, niti za podporo iz dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije v skladu s točko (e) člena 110(1) te uredbe.

7.   Izdatki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe programa, so upravičeni od dneva predložitve ustreznega zahtevka Komisiji.

Pri ESRR, Kohezijskem skladu in SPP izdatki postanejo upravičeni zaradi spremembe programa, ko se programu doda nova vrsta ukrepa iz razpredelnice 1 v Prilogi I, pri ESPRA, AMIF, SNV in IUMV pa, ko do tega pride v uredbah za posamezne sklade.

Kadar se program spremeni zaradi odzivanja na naravne nesreče, se v njem lahko določi, da se upravičenost izdatkov v zvezi s takšno spremembo začne z datumom, ko se je zgodila naravna nesreča.

8.   Kadar je odobren nov program, so izdatki upravičeni od datuma predložitve ustreznega zahtevka Komisiji.

9.   Operacija lahko prejme podporo iz enega ali več skladov ali enega ali več programov in iz drugih instrumentov Unije. V takih primerih se izdatki, ki so prijavljeni v zahtevku za plačilo za enega od skladov, ne prijavijo niti za:

| (a) | podporo iz drugega sklada ali instrumenta Unije niti za |
| --- | --- |

(a)

podporo iz drugega sklada ali instrumenta Unije niti za

| (b) | podporo iz istega sklada v okviru drugega programa. |
| --- | --- |

(b)

podporo iz istega sklada v okviru drugega programa.

Znesek izdatkov, ki ga je treba vnesti v zahtevek za plačilo za sklad, se lahko za vsak sklad in za zadevni program ali programe izračuna sorazmerno v skladu z dokumentom, v katerem so navedeni pogoji za podporo.

Člen 64

Neupravičeni stroški

1.   Naslednji stroški niso upravičeni do prispevka iz skladov:

| (a) | obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo;

| (b) | nakup zemljišča za znesek, ki presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni operaciji; za propadajoče lokacije in za nekdanje industrijske lokacije, ki vključujejo stavbe, se ta odstotek poveča na 15 %; za finančne instrumente se ti odstotki uporabljajo za programski prispevek, plačan končnemu prejemniku, ali – v primeru jamstev – za znesek osnovnega posojila; |
| --- | --- |

(b)

nakup zemljišča za znesek, ki presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni operaciji; za propadajoče lokacije in za nekdanje industrijske lokacije, ki vključujejo stavbe, se ta odstotek poveča na 15 %; za finančne instrumente se ti odstotki uporabljajo za programski prispevek, plačan končnemu prejemniku, ali – v primeru jamstev – za znesek osnovnega posojila;

| (c) | davek na dodano vrednost (DDV), razen:






  (i) | za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000 EUR (vključno z DDV); |
| --- | --- | --- |

(c)

davek na dodano vrednost (DDV), razen:

(i)

za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000 EUR (vključno z DDV);

| (ii) | za operacije, katerih skupni strošek znaša vsaj 5 000 000 EUR (vključno z DDV), kadar ni izterljiv na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV; |
| --- | --- |

(ii)

za operacije, katerih skupni strošek znaša vsaj 5 000 000 EUR (vključno z DDV), kadar ni izterljiv na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV;

| (iii) | za naložbe končnih prejemnikov v okviru finančnih instrumentov; kadar so te naložbe podprte s finančnimi instrumenti v kombinaciji s programsko podporo v obliki nepovratnih sredstev, kakor je navedeno v členu 58(5), DDV ni upravičen do dela stroškov naložbe, ki ustreza programski podpori v obliki nepovratnih sredstev, razen če DDV za stroške naložbe ni izterljiv v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV ali kadar je del stroškov naložbe, ki ustreza programski podpori v obliki nepovratnih sredstev, nižji od 5 000 000 EUR (vključno z DDV); |
| --- | --- |

(iii)

za naložbe končnih prejemnikov v okviru finančnih instrumentov; kadar so te naložbe podprte s finančnimi instrumenti v kombinaciji s programsko podporo v obliki nepovratnih sredstev, kakor je navedeno v členu 58(5), DDV ni upravičen do dela stroškov naložbe, ki ustreza programski podpori v obliki nepovratnih sredstev, razen če DDV za stroške naložbe ni izterljiv v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV ali kadar je del stroškov naložbe, ki ustreza programski podpori v obliki nepovratnih sredstev, nižji od 5 000 000 EUR (vključno z DDV);

| (iv) | za sklade za male projekte in naložbe končnih prejemnikov v okviru skladov za male projekte v okviru programa Interreg. |
| --- | --- |

(iv)

za sklade za male projekte in naložbe končnih prejemnikov v okviru skladov za male projekte v okviru programa Interreg.

Točka (b) prvega pododstavka se ne uporablja za operacije v zvezi z varstvom okolja.

2.   V uredbah za posamezne sklade se lahko določijo dodatni stroški, ki niso upravičeni do prispevka iz posameznega sklada.

Člen 65

Trajnost operacij

1.   Država članica prispevek iz skladov, namenjen operaciji, v katero je zajeta naložba v infrastrukturo ali produktivna naložba, povrne, če v petih letih od končnega plačila upravičencu ali, kadar je ustrezno, v času, določenem v pravilih o državni pomoči, za operacijo nastopi karkoli od naslednjega:

| (a) | prenehanje ali preselitev proizvodne dejavnosti iz regije na ravni NUTS 2, v kateri je prejela podporo; |
| --- | --- |

(a)

prenehanje ali preselitev proizvodne dejavnosti iz regije na ravni NUTS 2, v kateri je prejela podporo;

| (b) | sprememba lastništva infrastrukturnega objekta, ki daje podjetju ali javnemu telesu neupravičeno prednost, ali |
| --- | --- |

(b)

sprememba lastništva infrastrukturnega objekta, ki daje podjetju ali javnemu telesu neupravičeno prednost, ali

| (c) | bistvena sprememba, ki vpliva na njen značaj, cilje ali pogoje izvajanja, zaradi česar bi se razvrednotili njeni prvotni cilji. |
| --- | --- |

(c)

bistvena sprememba, ki vpliva na njen značaj, cilje ali pogoje izvajanja, zaradi česar bi se razvrednotili njeni prvotni cilji.

Država članica lahko v primerih, ko gre za ohranitev naložb ali delovnih mest, ki so jih ustvarila MSP, rok iz prvega pododstavka skrajša na tri leta.

Povračilo države članice zaradi neupoštevanja tega člena se izvede sorazmerno glede na trajanje tega neupoštevanja.

2.   Pri operacijah, ki se podpirajo iz ESS+ ali SPP v skladu s točkami (k), (l) in (m) člena 8(2) uredbe o SPP, je podpora vrnjena, če za te operacije velja obveznost ohranitve naložbe v skladu s pravili o državni pomoči.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata niti za programske prispevke k finančnim instrumentom ali iz njih niti za operacijo, pri kateri zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij, preneha proizvodna dejavnost.

Člen 66

Premestitev

1.   Izdatki za podporo premestitvi niso upravičeni do prispevka iz skladov.

2.   Kadar prispevek iz skladov pomeni državno pomoč, se organ upravljanja prepriča, da se z njim ne podpira premestitve v skladu s členom 14(16) Uredbe (EU) št. 651/2014.

Člen 67

Posebna pravila o upravičenosti v zvezi z nepovratnimi sredstvi

1.   Prispevki v naravi v obliki zagotavljanja del, blaga, storitev, zemljišč in nepremičnin, za katere ni bilo izvedeno nobeno plačilo, podprto z računi ali dokumenti enake dokazne vrednosti, so lahko upravičeni, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | javna podpora, plačana operaciji, ki vključuje prispevke v naravi, ne presega skupnih upravičenih izdatkov, brez prispevkov v naravi, ob koncu operacije; |
| --- | --- |

(a)

javna podpora, plačana operaciji, ki vključuje prispevke v naravi, ne presega skupnih upravičenih izdatkov, brez prispevkov v naravi, ob koncu operacije;

| (b) | vrednost, pripisana prispevkom v naravi, ne presega splošno priznanih stroškov na zadevnem trgu; |
| --- | --- |

(b)

vrednost, pripisana prispevkom v naravi, ne presega splošno priznanih stroškov na zadevnem trgu;

| (c) | vrednost prispevka v naravi in njegovo izročitev je mogoče neodvisno oceniti in preveriti; |
| --- | --- |

(c)

vrednost prispevka v naravi in njegovo izročitev je mogoče neodvisno oceniti in preveriti;

| (d) | pri zagotavljanju zemljišč ali nepremičnin je mogoče izvesti plačilo za namene najemne pogodbe, če nominalni letni znesek ne presega ene enote valute zadevne države članice; |
| --- | --- |

(d)

pri zagotavljanju zemljišč ali nepremičnin je mogoče izvesti plačilo za namene najemne pogodbe, če nominalni letni znesek ne presega ene enote valute zadevne države članice;

| (e) | pri prispevkih v naravi v obliki neplačanega dela se vrednost tega dela opredeli ob upoštevanju preverjenega porabljenega časa ter stopnje nadomestila za enakovredno delo. |
| --- | --- |

(e)

pri prispevkih v naravi v obliki neplačanega dela se vrednost tega dela opredeli ob upoštevanju preverjenega porabljenega časa ter stopnje nadomestila za enakovredno delo.

Vrednost zemljišč ali nepremičnin iz točke (d) prvega pododstavka tega odstavka mora potrditi neodvisni kvalificirani strokovnjak ali ustrezni pooblaščeni uradni organ in ne sme presegati meje iz točke (b) člena 64(1).

2.   Stroški amortizacije, za katere ni bilo izvedeno nobeno z računi podprto plačilo, se lahko štejejo za upravičene, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | pravila o upravičenosti programa to omogočajo; |
| --- | --- |

(a)

pravila o upravičenosti programa to omogočajo;

| (b) | znesek izdatkov je ustrezno utemeljen z dokazili z enako dokazno vrednostjo, kot jo imajo računi za upravičene stroške, kadar so bili ti stroški povrnjeni v obliki iz točke (a) člena 53(1); |
| --- | --- |

(b)

znesek izdatkov je ustrezno utemeljen z dokazili z enako dokazno vrednostjo, kot jo imajo računi za upravičene stroške, kadar so bili ti stroški povrnjeni v obliki iz točke (a) člena 53(1);

| (c) | stroški se nanašajo izključno na obdobje podpore operaciji; |
| --- | --- |

(c)

stroški se nanašajo izključno na obdobje podpore operaciji;

| (d) | javna nepovratna sredstva niso prispevala k pridobitvi amortiziranih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

javna nepovratna sredstva niso prispevala k pridobitvi amortiziranih sredstev.

Člen 68

Posebna pravila o upravičenosti v zvezi s finančnimi instrumenti

1.   Upravičeni izdatki finančnega instrumenta so skupni znesek programskih prispevkov, ki so v obdobju upravičenosti plačani finančnemu instrumentu ali – če gre za jamstva – v okviru finančnega instrumenta rezervirani za pogodbe o jamstvu, kadar ta znesek ustreza:

| (a) | plačilom končnim prejemnikom v primeru posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

plačilom končnim prejemnikom v primeru posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala;

| (b) | sredstvom, rezerviranim za neporavnane ali že zapadle pogodbe o jamstvu, da se zaradi izgub izpolnijo morebitne zahteve za unovčitev jamstva, izračunane na podlagi množiteljskega razmerja, določenega za zadevna osnovna izplačana nova posojila in naložbe lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike; |
| --- | --- |

(b)

sredstvom, rezerviranim za neporavnane ali že zapadle pogodbe o jamstvu, da se zaradi izgub izpolnijo morebitne zahteve za unovčitev jamstva, izračunane na podlagi množiteljskega razmerja, določenega za zadevna osnovna izplačana nova posojila in naložbe lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike;

| (c) | plačilom končnim prejemnikom ali v njihovo korist, kadar so finančni instrumenti kombinirani z drugimi prispevki Unije kot ena sama operacija finančnega instrumenta v skladu s členom 58(5); |
| --- | --- |

(c)

plačilom končnim prejemnikom ali v njihovo korist, kadar so finančni instrumenti kombinirani z drugimi prispevki Unije kot ena sama operacija finančnega instrumenta v skladu s členom 58(5);

| (d) | plačilom provizij za upravljanje in povračilom stroškov upravljanja, ki jih imajo telesa, ki upravljajo finančni instrument. |
| --- | --- |

(d)

plačilom provizij za upravljanje in povračilom stroškov upravljanja, ki jih imajo telesa, ki upravljajo finančni instrument.

2.   Kadar se finančni instrument izvaja v zaporednih programskih obdobjih, se končnim prejemnikom ali v njihovo korist na podlagi sporazumov, prevzetih v predhodnem programskem obdobju, lahko zagotavlja podpora, vključno s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje, vendar mora ta podpora upoštevati pravila o upravičenosti za naknadno programsko obdobje. V takšnih primerih se o upravičenosti izdatkov, vključenih v zahtevek za plačilo, odloča skladno s pravili za zadevno programsko obdobje.

3.   Za namene točke (b) odstavka 1 se upravičeni izdatki v primeru, da subjekt, ki koristi jamstva, končnim prejemnikom ni izplačal načrtovanega zneska novih posojil in naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala skladno z množiteljskim razmerjem, sorazmerno zmanjšajo. Množiteljsko razmerje se lahko pregleda, kadar je to zaradi poznejših sprememb v tržnih razmerah upravičeno. Takšen pregled nima retroaktivnega učinka.

4.   Za namene točke (d) odstavka 1 provizije za upravljanje temeljijo na smotrnosti.

Kadar so telesa, ki izvajajo holdinški sklad, izbrana prek neposredne oddaje naročila na podlagi člena 59(3), za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, ki je plačan navedenim telesom in se lahko prijavi kot upravičen izdatek, velja prag do 5 % skupnega zneska programskih prispevkov, izplačanih končnim prejemnikom v posojilih ali rezerviranih za pogodbe o jamstvu, in do 7 % skupnega zneska programskih prispevkov, izplačanih končnim prejemnikom v okviru naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala.

Kadar so telesa, ki izvajajo posebni sklad, izbrana prek neposredne oddaje naročila na podlagi člena 59(3), za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, ki je plačan navedenim telesom in se lahko prijavi kot upravičen izdatek, velja prag do 7 % skupnega zneska programskih prispevkov, izplačanih končnim prejemnikom v posojilih ali rezerviranih za pogodbe o jamstvu, in do 15 % skupnega zneska programskih prispevkov, izplačanih končnim prejemnikom v okviru naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala.

Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje se v primeru, da so telesa, ki izvajajo holdinški sklad ali posebne sklade ali oboje, izbrana na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka v skladu z veljavnim pravom, določi v sporazumu o financiranju in odraža rezultat konkurenčnega razpisnega postopka.

5.   Kadar se provizije za urejanje ali kateri koli njihov del obračuna končnim prejemnikom, se ne prijavi kot upravičeni izdatek.

6.   Upravičeni izdatki, prijavljeni v skladu z odstavkom 1, ne presegajo seštevka skupnega zneska podpore iz skladov, plačane za namene navedenega odstavka, in ustreznega nacionalnega sofinanciranja.

NASLOV VI

UPRAVLJANJE IN NADZOR

UPRAVLJANJE IN NADZOR

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Splošna pravila o upravljanju in nadzoru

Splošna pravila o upravljanju in nadzoru

Člen 69

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice vzpostavijo sisteme upravljanja in nadzora za svoje programe v skladu s tem naslovom ter zagotavljajo njihovo delovanje v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ključnimi zahtevami iz Priloge XI.

2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih. Ti ukrepi vključujejo zbiranje informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev Unije v skladu s Prilogo XVII. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam in Evropsko računsko sodišče imajo potreben dostop do teh informacij.

Za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, obveznosti glede zbiranja informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev Unije v skladu s Prilogo XXVII iz odstavka 2 veljajo od 1. januarja 2023.

3.   Države članice na zahtevo Komisije sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo uspešno delovanje svojih sistemov upravljanja in nadzora ter zakonitost in pravilnost izdatkov, predloženih Komisiji. Kadar gre pri takšnem ukrepu za revizijo, lahko sodelujejo uradniki Komisije ali njihovi pooblaščeni predstavniki.

4.   Države članice zagotovijo, da so sistem spremljanja in podatki o kazalnikih kakovostni, natančni in zanesljivi.

5.   Države članice zagotovijo objavo informacij v skladu z zahtevami iz te uredbe in iz uredb za posamezne sklade, razen kadar pravo Unije ali nacionalno pravo takšno objavo zaradi varnosti, javnega reda, kazenskih preiskav ali varstva osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 izključuje.

6.   Države članice imajo vzpostavljene sisteme in postopke, s katerimi zagotovijo, da se vsi dokumenti iz Priloge XIII, potrebni za revizijsko sled, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 82.

7.   Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi. Države članice so v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom odgovorne za tozadevno področje uporabe, pravila in postopke. To ne posega v splošno možnost, ki jo imajo državljani in zainteresirane strani, da pritožbe naslovijo na Komisijo. Države članice na zahtevo Komisije obravnavajo pritožbe, ki so bile predložene Komisiji in spadajo v področje uporabe njihovih programov, ter Komisijo obvestijo o rezultatih te obravnave.

Za namene tega člena pritožbe zajemajo vse spore med potencialnimi in izbranimi upravičenci glede predlaganih ali izbranih operacij in vse spore s tretjimi stranmi o izvajanju programa ali operacij v njegovem okviru, ne glede na opredelitev dostopa do pravnega varstva v nacionalnem pravu.

8.   Države članice zagotovijo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, pristojnimi za program, izvajajo s sistemi elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XIV.

Države članice spodbujajo koristi elektronske izmenjave podatkov in upravičencem zagotavljajo vso potrebno podporo v zvezi s tem.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko organ upravljanja na izrecno zahtevo upravičenca izjemoma sprejme izmenjavo informacij v papirnati obliki, brez poseganja v svojo obveznost beleženja in shranjevanja podatkov v skladu s točko (e) člena 72(1).

Pri programih, ki se podpirajo iz ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, se prvi pododstavek uporablja od 1. januarja 2023.

Prvi pododstavek se ne uporablja za programe ali prednostne naloge iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

9.   Države članice zagotovijo, da se vse uradne izmenjave informacij s Komisijo izvajajo s sistemom elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XV.

10.   Država članica do 31. januarja in 31. julija v skladu s Prilogo VIII zagotovi napovedi zneska za zahtevke za plačilo, ki se predložijo za tekoče in naslednje koledarsko leto, ali poskrbi, da jih zagotovijo organi upravljanja.

11.   Vsaka država članica najpozneje ob predložitvi končnega zahtevka za plačilo za prvo obračunsko leto in najpozneje 30. junija 2023 pripravi opis sistema upravljanja in nadzora v skladu s predlogo iz Priloge XVI. Skrbi, da se ta opis posodablja, zato da odraža morebitne nadaljnje spremembe.

12.   Države članice poročajo o nepravilnostih v skladu z merili za ugotavljanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, podatki, ki jih je treba zagotoviti, in predlogo za poročanje, ki so določeni v Prilogi XII.

Člen 70

Pooblastila in pristojnosti Komisije

1.   Komisija se prepriča, da imajo države članice sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s to uredbo, ter da ti sistemi med izvajanjem programov delujejo uspešno in učinkovito. Komisija za namene svojega revizijskega dela pripravi revizijsko strategijo in revizijski načrt, ki temeljita na oceni tveganja.

Komisija in revizijski organi uskladijo svoje revizijske načrte.

2.   Komisija opravi revizije do treh koledarskih let po sprejetju obračuna, v katerega je bil vključen zadevni izdatek. To obdobje se ne uporablja za operacije, pri katerih obstaja sum goljufije.

3.   Za namen revizij imajo uradniki Komisije ali njihovi pooblaščeni predstavniki dostop do vseh potrebnih evidenc, dokumentov in metapodatkov – ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni – v zvezi z operacijami, ki se podpirajo iz skladov, ali sistemi upravljanja in nadzora ter prejmejo kopije v zahtevani specifični obliki.

4.   Za revizije na kraju samem velja tudi naslednje:

| (a) | Komisija organ, pristojen za program, o reviziji obvesti vsaj 15 delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih; pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice; |
| --- | --- |

(a)

Komisija organ, pristojen za program, o reviziji obvesti vsaj 15 delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih; pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice;

| (b) | kadar so zaradi uporabe nacionalnih določb nekatera dejanja rezervirana za agente, posebej določene z nacionalno zakonodajo, imajo uradniki Komisije in pooblaščeni predstavniki brez poseganja v pristojnosti nacionalnih sodišč in ob polnem spoštovanju temeljnih pravic zadevnih pravnih subjektov dostop do tako pridobljenih informacij; |
| --- | --- |

(b)

kadar so zaradi uporabe nacionalnih določb nekatera dejanja rezervirana za agente, posebej določene z nacionalno zakonodajo, imajo uradniki Komisije in pooblaščeni predstavniki brez poseganja v pristojnosti nacionalnih sodišč in ob polnem spoštovanju temeljnih pravic zadevnih pravnih subjektov dostop do tako pridobljenih informacij;

| (c) | Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice najpozneje tri mesece po zadnjem dnevu revizije; |
| --- | --- |

(c)

Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice najpozneje tri mesece po zadnjem dnevu revizije;

| (d) | Komisija revizijsko poročilo posreduje v roku treh mesecev od datuma, ko je od pristojnega organa države članice prejela popoln odgovor na predhodne ugotovitve revizije; odgovor države članice se šteje za popolnega, če Komisija v dveh mesecih od datuma prejema odgovora države članice ne zahteva predložitve dodatnih informacij ali popravljenega dokumenta. |
| --- | --- |

(d)

Komisija revizijsko poročilo posreduje v roku treh mesecev od datuma, ko je od pristojnega organa države članice prejela popoln odgovor na predhodne ugotovitve revizije; odgovor države članice se šteje za popolnega, če Komisija v dveh mesecih od datuma prejema odgovora države članice ne zahteva predložitve dodatnih informacij ali popravljenega dokumenta.

Komisija za namen upoštevanja rokov iz točk (c) in (d) prvega pododstavka tega odstavka poskrbi, da so predhodne ugotovitve revizije in revizijsko poročilo na voljo v vsaj enem od uradnih jezikov institucij Unije.

Roka iz točk (c) in (d) prvega pododstavka tega odstavka se lahko podaljšata, kadar Komisija in pristojni organ države članice menita, da je to potrebno, in se o tem strinjata.

Kadar je za odgovor države članice na predhodne ugotovitve revizije določen rok iz točke (c) oziroma za revizijsko poročilo rok iz točke (d) prvega pododstavka tega odstavka, ta rok začne teči, ko pristojni organ države članice te ugotovitve oziroma to poročilo prejme v vsaj enem od uradnih jezikov zadevne države članice.

Člen 71

Organi, pristojni za program

1.   Za namene člena 63(3) finančne uredbe država članica za vsak program imenuje organ upravljanja in revizijski organ. Kadar država članica v skladu s členom 72(2) te uredbe računovodsko funkcijo zaupa telesu, ki ni organ upravljanja, se tudi to telo opredeli kot organ, pristojen za program. Ti organi so lahko odgovorni za več kot en program.

2.   Revizijski organ je javni organ. Revizijsko delo lahko izvaja javno ali zasebno telo, ki ni revizijski organ, v pristojnosti slednjega. Revizijski organ in katero koli tako telo, ki izvaja revizijsko delo v pristojnosti revizijskega organa, sta funkcionalno neodvisna od revidirancev.

3.   Organ upravljanja lahko določi enega ali več posredniških teles za izvajanje nekaterih nalog v njegovi pristojnosti. Ureditve med organom upravljanja in posredniškimi telesi se pisno zabeležijo.

4.   Države članice zagotovijo, da se upošteva načelo ločevanja nalog med organi, pristojnimi za programe, in znotraj njih.

5.   Kadar program v skladu s svojimi cilji zagotavlja podporo iz ESRR ali ESS+ programu, sofinanciranemu v okviru Obzorja Evropa, kot je navedeno v točki (b) člena 10(1) uredbe o Obzorju Evropa, organ upravljanja programa, sofinanciranega v okviru Obzorja Evropa, v skladu z odstavkom 3 tega člena določi telo, ki izvaja tak program, za posredniško telo.

6.   Država članica lahko na lastno pobudo določi usklajevalno telo, ki se bo povezalo s Komisijo in ji zagotavljalo informacije ter usklajevalo dejavnosti, ki jih bodo na njenem ozemlju izvajali organi, pristojni za programe.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Standardni sistemi upravljanja in nadzora

Standardni sistemi upravljanja in nadzora

Člen 72

Naloge organa upravljanja

1.   Organ upravljanja je odgovoren za upravljanje programa z namenom doseganja njegovih ciljev. Zlasti opravlja naslednje naloge:

| (a) | izbira operacije v skladu s členom 73, z izjemo operacij iz točke (d) člena 33(3); |
| --- | --- |

(a)

izbira operacije v skladu s členom 73, z izjemo operacij iz točke (d) člena 33(3);

| (b) | izvaja naloge upravljanja programa v skladu s členom 74; |
| --- | --- |

(b)

izvaja naloge upravljanja programa v skladu s členom 74;

| (c) | podpira delo odbora za spremljanje v skladu s členom 75; |
| --- | --- |

(c)

podpira delo odbora za spremljanje v skladu s členom 75;

| (d) | nadzoruje posredniška telesa; |
| --- | --- |

(d)

nadzoruje posredniška telesa;

| (e) | za vsako operacijo elektronsko beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno poslovodenje, preverjanja in revizije v skladu s Prilogo XVII, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov. |
| --- | --- |

(e)

za vsako operacijo elektronsko beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno poslovodenje, preverjanja in revizije v skladu s Prilogo XVII, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov.

2.   Država članica lahko računovodsko funkcijo iz člena 76 zaupa organu upravljanja ali drugemu telesu.

3.   Pri programih, ki se podpirajo iz AMIF, SMV in IUMV, računovodsko funkcijo opravlja organ upravljanja ali pa je ta organ odgovoren za njeno opravljanje.

Člen 73

Izbor operacij s strani organa upravljanja

1.   Organ upravljanja za izbor operacij določi in uporabi postopke in merila, ki so nediskriminatorni in pregledni, zagotavljajo dostop invalidom, zagotavljajo enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, načelo trajnostnega razvoja in okoljsko politiko Unije v skladu s členom 11 in členom 191(1) PDEU.

Merila in postopki zagotovijo prednostno obravnavo operacij, ki jih je treba izbrati tako, da se čim bolj poveča prispevek financiranja Unije k doseganju ciljev programa.

2.   Pri izbiri operacij organ upravljanja:

| (a) | zagotovi, da so izbrane operacije skladne s programom, vključno z ustreznimi strategijami, na katerih temelji program, in da učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so izbrane operacije skladne s programom, vključno z ustreznimi strategijami, na katerih temelji program, in da učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev;

| (b) | zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo v področje uporabe omogočitvenega pogoja, skladne z ustreznimi strategijami in načrtovalnimi dokumenti, določenimi za izpolnitev tega omogočitvenega pogoja; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo v področje uporabe omogočitvenega pogoja, skladne z ustreznimi strategijami in načrtovalnimi dokumenti, določenimi za izpolnitev tega omogočitvenega pogoja;

| (c) | zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med količino podpore, izvedenimi dejavnostmi in doseganjem ciljev; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med količino podpore, izvedenimi dejavnostmi in doseganjem ciljev;

| (d) | potrdi, da ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost; |
| --- | --- |

(d)

potrdi, da ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost;

| (e) | zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (51), na podlagi zahtev iz navedene direktive opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (51), na podlagi zahtev iz navedene direktive opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev;

| (f) | potrdi, da je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden so mu bile predložene vloge za financiranje, upoštevano veljavno pravo; |
| --- | --- |

(f)

potrdi, da je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden so mu bile predložene vloge za financiranje, upoštevano veljavno pravo;

| (g) | zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada in so razvrščene glede na vrsto ukrepa; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada in so razvrščene glede na vrsto ukrepa;

| (h) | zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitvene operacije v skladu s členom 66 ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v skladu s točko (a) člena 65(1); |
| --- | --- |

(h)

zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitvene operacije v skladu s členom 66 ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v skladu s točko (a) člena 65(1);

| (i) | zagotovi, da obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali kakovost operacij, ne vpliva neposredno na izbrane operacije; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali kakovost operacij, ne vpliva neposredno na izbrane operacije;

| (j) | zagotovi odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let. |
| --- | --- |

(j)

zagotovi odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let.

Kar zadeva točko (b) tega odstavka, so v primeru cilja politike 1, kot je določen v točki (a) člena 3(1) uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu, z ustreznimi strategijami pametne specializacije skladne samo operacije, ki ustrezajo specifičnim ciljem iz podtočk (i) in (iv) navedene točke;

3.   Organ upravljanja zagotovi, da upravičenec prejme dokument, v katerem so navedeni vsi pogoji za podporo posamezni operaciji, vključno s posebnimi zahtevami za proizvode ali storitve, ki bodo zagotovljene, načrt financiranja, rok za njeno izvedbo ter, kadar je ustrezno, metoda, ki bo uporabljena za določitev njenih stroškov, in pogoji za plačilo podpore.

4.   Glede operacij, ki so prejele pečat odličnosti, ali operacij, ki so bile izbrane v okviru programa, sofinanciranega v okviru Obzorja Evropa, se organ upravljanja lahko odloči za odobritev podpore neposredno iz ESRR ali ESS+ pod pogojem, da take operacije izpolnjujejo zahteve iz točk (a), (b) in (g) odstavka 2.

Poleg tega lahko organi upravljanja za operacije iz prvega pododstavka uporabijo kategorije, največje zneske in metode izračuna upravičenih stroškov, določenih v skladu z ustreznim instrumentom Unije. Ti elementi se določijo v dokumentu iz odstavka 3.

5.   Kadar organ upravljanja izbere operacijo strateškega pomena, v roku enega meseca obvesti Komisijo in ji predloži vse ustrezne informacije o tej operaciji.

Člen 74

Upravljanje programa s strani organa upravljanja

1.   Organ upravljanja:

| (a) | izvaja upravljalna preverjanja, da preveri, ali so bili sofinancirani proizvodi in storitve zagotovljeni, ali je operacija skladna z veljavnim pravom, s programom in pogoji za podporo operaciji, ter:






  (i) | kadar gre za stroške, ki se povrnejo na podlagi točke (a) člena 53(1), ali je bil znesek izdatkov, ki so ga zahtevali upravičenci v zvezi s temi stroški, plačan in ali upravičenci vodijo ločene računovodske evidence oziroma uporabljajo ustrezne računovodske kode za vse transakcije v zvezi z zadevno operacijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

izvaja upravljalna preverjanja, da preveri, ali so bili sofinancirani proizvodi in storitve zagotovljeni, ali je operacija skladna z veljavnim pravom, s programom in pogoji za podporo operaciji, ter:

(i)

kadar gre za stroške, ki se povrnejo na podlagi točke (a) člena 53(1), ali je bil znesek izdatkov, ki so ga zahtevali upravičenci v zvezi s temi stroški, plačan in ali upravičenci vodijo ločene računovodske evidence oziroma uporabljajo ustrezne računovodske kode za vse transakcije v zvezi z zadevno operacijo;

| (ii) | kadar gre za stroške, ki se povrnejo na podlagi točk (b), (c) in (d) člena 53(1), pa, ali so bili izpolnjeni pogoji za povračilo izdatkov upravičencu; |
| --- | --- |

(ii)

kadar gre za stroške, ki se povrnejo na podlagi točk (b), (c) in (d) člena 53(1), pa, ali so bili izpolnjeni pogoji za povračilo izdatkov upravičencu;

| (b) | pod pogojem, da so sredstva na razpolago, zagotovi, da upravičenec prejme celotni dolgovani znesek najpozneje 80 dni od dneva, ko je predložil zahtevek za plačilo; ta rok se lahko prekine, če organ upravljanja na podlagi informacij, ki jih je predložil upravičenec, ne more ugotoviti, ali je znesek dolgovan; |
| --- | --- |

(b)

pod pogojem, da so sredstva na razpolago, zagotovi, da upravičenec prejme celotni dolgovani znesek najpozneje 80 dni od dneva, ko je predložil zahtevek za plačilo; ta rok se lahko prekine, če organ upravljanja na podlagi informacij, ki jih je predložil upravičenec, ne more ugotoviti, ali je znesek dolgovan;

| (c) | ima na voljo učinkovite in sorazmerne ukrepe in postopke za preprečevanje goljufij, pri čemer so upoštevana ugotovljena tveganja; |
| --- | --- |

(c)

ima na voljo učinkovite in sorazmerne ukrepe in postopke za preprečevanje goljufij, pri čemer so upoštevana ugotovljena tveganja;

| (d) | preprečuje, odkriva in odpravlja nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečuje, odkriva in odpravlja nepravilnosti;

| (e) | potrjuje zakonitost in pravilnost izdatkov, vnesenih v obračune; |
| --- | --- |

(e)

potrjuje zakonitost in pravilnost izdatkov, vnesenih v obračune;

| (f) | pripravi izjavo o upravljanju v skladu s predlogo iz Priloge XVIII. |
| --- | --- |

(f)

pripravi izjavo o upravljanju v skladu s predlogo iz Priloge XVIII.

Kar zadeva točko (b) prvega pododstavka, se ne odšteje ali zadrži noben znesek, prav tako se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali zneski, ki se dolgujejo upravičencem.

Pri operacijah javno-zasebnega partnerstva organ upravljanja opravlja plačila na depozitni račun, odprt v ta namen na ime upravičenca za uporabo v skladu s sporazumom o javno-zasebnem partnerstvu.

2.   Upravljalna preverjanja iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 temeljijo na oceni tveganja in so sorazmerna s predhodno in pisno ugotovljenim tveganjem.

Upravljalna preverjanja vključujejo administrativna preverjanja zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo upravičenci, in preverjanja operacij na kraju samem. Ta preverjanja se izvedejo pred predložitvijo obračuna v skladu s členom 98.

3.   V primeru, da je organ upravljanja tudi upravičenec v okviru programa, se z ureditvami za upravljalna preverjanja zagotovi ustrezno ločevanje nalog.

Brez poseganja v odstavek 2 se lahko z uredbo o Interreg določijo posebna pravila o upravljalnih preverjanjih, ki se uporabljajo za programe Interreg. V okviru AMIF, SNV in uredbe o IUMV se lahko določijo posebna pravila o upravljalnem preverjanju, ki se uporabljajo, kadar je upravičenec mednarodna organizacija.

Člen 75

Podpora delu odbora za spremljanje s strani organa upravljanja

Organ upravljanja:

| (a) | odboru za spremljanje pravočasno zagotavlja vse informacije, potrebne za izvajanje njegovih nalog; |
| --- | --- |

(a)

odboru za spremljanje pravočasno zagotavlja vse informacije, potrebne za izvajanje njegovih nalog;

| (b) | zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepi in priporočili odbora za spremljanje. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepi in priporočili odbora za spremljanje.

Člen 76

Računovodska funkcija

1.   Računovodska funkcija obsega naslednje naloge:

| (a) | priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 91 in 92; |
| --- | --- |

(a)

priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 91 in 92;

| (b) | priprava in predložitev obračunov za potrditev njihove popolnosti, natančnosti in pravilnosti v skladu s členom 98 in vodenje elektronskih evidenc za vse elemente obračunov, vključno z zahtevki za plačilo; |
| --- | --- |

(b)

priprava in predložitev obračunov za potrditev njihove popolnosti, natančnosti in pravilnosti v skladu s členom 98 in vodenje elektronskih evidenc za vse elemente obračunov, vključno z zahtevki za plačilo;

| (c) | preračunavanje zneskov izdatkov, nastalih v drugi valuti, v euro z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije iz meseca, v katerem je izdatek evidentiran v računovodskih sistemih telesa, pristojnega za izvajanje nalog iz tega člena. |
| --- | --- |

(c)

preračunavanje zneskov izdatkov, nastalih v drugi valuti, v euro z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije iz meseca, v katerem je izdatek evidentiran v računovodskih sistemih telesa, pristojnega za izvajanje nalog iz tega člena.

2.   Računovodska funkcija ne obsega preverjanj na ravni upravičencev.

3.   Z odstopanjem od točke (c) odstavka 1 se lahko z uredbo o Interreg vzpostavi drugačna metoda za preračunavanje zneskov izdatkov, nastalih v drugi valuti, v euro.

Člen 77

Naloge revizijskega organa

1.   Revizijski organ je odgovoren za izvajanje revizij sistema, revizij operacij in revizij obračunov, da se Komisiji zagotovi neodvisno zagotovilo o uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter o zakonitosti in pravilnosti izdatkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji.

2.   Revizijsko delo se izvaja v skladu z mednarodno sprejetimi standardi revidiranja.

3.   Revizijski organ pripravi in Komisiji predloži:

| (a) | letno revizijsko mnenje v skladu s členom 63(7) finančne uredbe in s predlogo iz Priloge XIX k tej uredbi, na podlagi celotnega izvedenega revizijskega dela v zvezi z naslednjimi ločenimi elementi:






  (i) | popolnost, natančnost in verodostojnost obračunov; |
| --- | --- | --- |

(a)

letno revizijsko mnenje v skladu s členom 63(7) finančne uredbe in s predlogo iz Priloge XIX k tej uredbi, na podlagi celotnega izvedenega revizijskega dela v zvezi z naslednjimi ločenimi elementi:

(i)

popolnost, natančnost in verodostojnost obračunov;

| (ii) | zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in |
| --- | --- |

(ii)

zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in

| (iii) | uspešnost delovanja sistema upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

(iii)

uspešnost delovanja sistema upravljanja in nadzora;

| (b) | letno poročilo o nadzoru, ki izpolnjuje zahteve iz točke (b) člena 63(5) finančne uredbe, v skladu s predlogo iz Priloge XX k tej uredbi, ki podpira letno revizijsko mnenje iz točke (a) tega odstavka ter vsebuje povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, pa tudi predlagane in izvedene popravne ukrepe ter dobljeno stopnjo skupnih napak in stopnjo preostalih napak za izdatke, vključene v obračune, predložene Komisiji. |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo o nadzoru, ki izpolnjuje zahteve iz točke (b) člena 63(5) finančne uredbe, v skladu s predlogo iz Priloge XX k tej uredbi, ki podpira letno revizijsko mnenje iz točke (a) tega odstavka ter vsebuje povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, pa tudi predlagane in izvedene popravne ukrepe ter dobljeno stopnjo skupnih napak in stopnjo preostalih napak za izdatke, vključene v obračune, predložene Komisiji.

4.   Kadar so programi združeni za namene revizij operacij v skladu z drugim pododstavkom člena 79(2), se lahko informacije, ki se zahtevajo v skladu s točko (b) odstavka 3 tega člena, združijo v istem poročilu.

5.   Revizijski organ Komisiji poročila o reviziji sistemov pošlje, takoj ko zaključi razčiščevalni postopek z ustreznimi revidiranci.

6.   Komisija in revizijski organi se srečujejo redno in, razen če se dogovorijo drugače, vsaj enkrat na leto, da pregledajo revizijsko strategijo, letno poročilo o nadzoru in revizijsko mnenje, uskladijo revizijske načrte in metode ter izmenjajo stališča o vprašanjih, povezanih z izboljšanjem sistemov upravljanja in nadzora.

Člen 78

Revizijska strategija

1.   Revizijski organ po posvetovanju z organom upravljanja na podlagi ocene tveganja pripravi revizijsko strategijo, ki zajema revizije sistema in revizije operacij, pri čemer upošteva opis sistema upravljanja in nadzora iz člena 69(11). Revizijska strategija vključuje revizije sistema na novo opredeljenih organov upravljanja in organov, odgovornih za računovodsko funkcijo. Takšne revizije pa se opravijo v 21 mesecih od sprejetja sklepa o odobritvi programa ali njegove spremembe, ki opredeljuje takšen organ. Revizijska strategija se pripravi v skladu s predlogo iz Priloge XXII in se po prvem letnem poročilu o nadzoru in revizijskem mnenju, predloženih Komisiji, posodablja vsako leto. Zajema lahko enega ali več programov.

2.   Revizijska strategija se na zahtevo predloži Komisiji.

Člen 79

Revizije operacij

1.   Revizije operacij zajemajo izdatke, prijavljene Komisiji v obračunskem letu na podlagi vzorca. Vzorec je reprezentativen in določen na podlagi statističnih metod vzorčenja.

2.   Kadar je populacija manjša od 300 vzorčnih enot, se lahko na podlagi strokovne presoje revizijskega organa uporabi nestatistična metoda vzorčenja. V teh primerih mora biti revizijski vzorec dovolj velik, da revizijskemu organu omogoča pripravo veljavnega revizijskega mnenja. Nestatistična metoda vzorčenja zajema najmanj 10 % naključno izbranih vzorčnih enot v populaciji obračunskega leta.

Statistični vzorec lahko zajema enega ali več programov, ki prejemajo podporo iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in SPP, ter – po stratifikaciji, kadar je ustrezno – eno ali več programskih obdobij, skladno s strokovno presojo revizijskega organa.

V vzorcu operacij, ki se podpirajo iz ESPRA, AMIF, SNV in IUMV, so operacije zajete ločeno po posameznih skladih, iz katerih prejemajo podporo.

3.   Pri revizijah operacij se preverjanje fizičnega izvajanja operacij na kraju samem opravi le, kadar je to potrebno zaradi vrste zadevne operacije.

V uredbi o ESS+ so lahko navedene posebne določbe za programe ali prednostne naloge iz točke (m) člena 4(1) navedene uredbe. V uredbah o AMIF, SNV in IUMV se lahko določijo posebne določbe o reviziji operacij, ki se uporabljajo, kadar je upravičenec mednarodna organizacija. V uredbi o Interreg se lahko določijo posebna pravila o revizijah operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg.

Revizije se opravijo na podlagi pravil, ki so veljala, ko so bile izvedene dejavnosti v okviru operacije.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 114 za dopolnitev tega člena z določitvijo standardiziranih neprilagojenih metodologij in načinov vzorčenja, da se zajame eno ali več programskih obdobij.

Člen 80

Ureditev enotne revizije

1.   Komisija in revizijski organi pri izvajanju revizij ustrezno upoštevajo načeli enotne revizije in sorazmernosti glede na raven tveganja za proračun Unije. S tem naj bi se zlasti izognili podvajanju revizij in upravljalnih preverjanj istih izdatkov, prijavljenih Komisiji, z namenom čim bolj zmanjšati stroške teh revizij in preverjanj ter upravno breme za upravičence.

Komisija in revizijski organi najprej uporabijo vse informacije in evidence iz točke (e) člena 72(1), vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, dodatne dokumente in revizijske dokaze pa od zadevnih upravičencev zahtevajo in pridobijo samo, ko je to na podlagi njihove strokovne presoje potrebno za podkrepitev trdnih revizijskih zaključkov.

2.   Pri programih, pri katerih Komisija ugotovi, da je mnenje revizijskega organa zanesljivo in da je zadevna država članica pri okrepljenem sodelovanju v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva dejavna, se revizije same Komisije omejijo na revizijo dela revizijskega organa.

3.   Pred predložitvijo obračunov za obračunsko leto, v katerem se zadevna operacija zaključi, Komisija ali revizijski organ ne sme opraviti več kot ene revizije v zvezi z operacijami, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo 400 000 EUR za ESRR ali Kohezijski sklad, 350 000 za SPP, 300 000 EUR za ESS+ oziroma 200 000 EUR za ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV.

Druge operacije revizijski organ ali Komisija pred predložitvijo obračunov za obračunsko leto, v katerem se zadevna operacija zaključi, revidira največ enkrat na obračunsko leto. Revizijski organ ali Komisija operacij ne revidira v letu, v katerem je revizijo že opravilo Računsko sodišče, če lahko rezultate revizijskega dela, ki ga je v zvezi s temi operacijami opravilo Računsko sodišče, uporabi za izpolnitev svojih nalog.

4.   Ne glede na odstavek 3 se lahko vsaka operacija revidira najmanj enkrat, če revizijski organ na podlagi svoje strokovne presoje ugotovi, da ni mogoče podati veljavnega revizijskega mnenja.

5.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljajta, kadar:

| (a) | obstaja specifično tveganje za nepravilnost ali sum goljufije; |
| --- | --- |

(a)

obstaja specifično tveganje za nepravilnost ali sum goljufije;

| (b) | je treba ponovno opraviti delo revizijskega organa, da se pridobi zagotovilo o njegovem uspešnem delovanju; |
| --- | --- |

(b)

je treba ponovno opraviti delo revizijskega organa, da se pridobi zagotovilo o njegovem uspešnem delovanju;

| (c) | obstajajo dokazi o resnih pomanjkljivostih glede dela, ki ga je opravil revizijski organ. |
| --- | --- |

(c)

obstajajo dokazi o resnih pomanjkljivostih glede dela, ki ga je opravil revizijski organ.

Člen 81

Upravljalna preverjanja in revizije finančnih instrumentov

1.   Organ upravljanja upravljalna preverjanja na kraju samem v skladu s členom 74(1) izvaja le na ravni teles, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni teles, ki zagotavljajo osnovna nova posojila. Organ upravljanja se lahko zanese na preverjanja, ki jih izvedejo zunanja telesa, in mu ni treba izvesti preverjanj na kraju samem, če ima dovolj dokazov o usposobljenosti teh zunanjih teles.

2.   Organ upravljanja preverjanj na kraju samem ne izvaja na ravni EIB ali drugih mednarodnih finančnih institucij, v katerih je država članica delničar.

Vendar EIB ali druge mednarodne finančne institucije, v katerih je država članica delničar, organu upravljanja predložijo poročila o nadzoru, ki podpirajo zahtevke za plačilo.

3.   Revizijski organ izvaja revizije sistema in revizije operacij v skladu s členom 77, 79 ali 83, kot je ustrezno, na ravni teles, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni teles, ki zagotavljajo osnovna nova posojila. Revizijski organ lahko za namene splošnega zagotovila upošteva rezultate revizij zunanjih revizorjev teles, ki izvajajo finančni instrument, in se na tej podlagi odloči, da bo omejil svoje revizijsko delo.

4.   Telesa, prisojna za revizijo programov, lahko v okviru jamstvenih skladov izvajajo revizije teles, ki zagotavljajo nova osnovna posojila, le v enem ali več naslednjih primerov:

| (a) | podporni dokumenti, ki dokazujejo, da so končni prejemniki prejeli podporo finančnega instrumenta, niso na voljo na ravni organa upravljanja ali na ravni teles, ki izvajajo zadevni finančni instrument; |
| --- | --- |

(a)

podporni dokumenti, ki dokazujejo, da so končni prejemniki prejeli podporo finančnega instrumenta, niso na voljo na ravni organa upravljanja ali na ravni teles, ki izvajajo zadevni finančni instrument;

| (b) | obstaja dokaz, da razpoložljivi dokumenti na ravni organa upravljanja ali na ravni teles, ki izvajajo finančni instrument, ne odražajo verodostojne in natančne evidence zagotovljene podpore. |
| --- | --- |

(b)

obstaja dokaz, da razpoložljivi dokumenti na ravni organa upravljanja ali na ravni teles, ki izvajajo finančni instrument, ne odražajo verodostojne in natančne evidence zagotovljene podpore.

5.   Revizijski organ revizij na ravni EIB ali drugih mednarodnih finančnih institucij, v katerih je država članica delničar, ne izvaja za finančne instrumente, ki jih izvajajo te institucije.

Vendar EIB ali druge mednarodne finančne institucije, v katerih je država članica delničar, Komisiji in revizijskemu organu zagotovijo letno revizijsko poročilo, ki ga do konca vsakega koledarskega leta pripravijo njihovi zunanji revizorji. To poročilo obravnava elemente, vključene v Prilogo XXI, in je podlaga za delo revizijskega organa.

6.   EIB ali druge mednarodne finančne institucije organom, pristojnim za program, zagotovijo vse potrebne dokumente in jim tako omogočijo, da izpolnijo svoje obveznosti.

Člen 82

Dostopnost dokumentov

1.   Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč, organ upravljanja zagotovi, da se vsa dokazila, povezana z operacijo, ki se podpira iz skladov, na ustrezni ravni hranijo za obdobje petih let od 31. decembra leta, v katerem je organ upravljanja opravil zadnje plačilo upravičencu.

2.   Časovno obdobje iz odstavka 1 se prekine v primeru sodnih postopkov ali na zahtevo Komisije.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Zanašanje na nacionalne upravljavske sisteme

Zanašanje na nacionalne upravljavske sisteme

Člen 83

Sorazmernejše ureditve

Države članice lahko uporabljajo naslednje sorazmernejše ureditve za sistem upravljanja in nadzora programa, kadar so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 84:

| (a) | z odstopanjem od točke (a) člena 74(1) in člena 74(2) lahko organ upravljanja uporablja samo nacionalne postopke za izvedbo upravljalnih preverjanj; |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od točke (a) člena 74(1) in člena 74(2) lahko organ upravljanja uporablja samo nacionalne postopke za izvedbo upravljalnih preverjanj;

| (b) | z odstopanjem od člena 77(1) v zvezi z revizijami sistema in člena 79(1) in (3) v zvezi z revizijami operacij lahko revizijski organ svoje revizijske dejavnosti omeji na revizije operacij, ki obsegajo vzorec, temelječ na statističnem izboru 30 vzorčnih enot za zadevni program ali skupino programov; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 77(1) v zvezi z revizijami sistema in člena 79(1) in (3) v zvezi z revizijami operacij lahko revizijski organ svoje revizijske dejavnosti omeji na revizije operacij, ki obsegajo vzorec, temelječ na statističnem izboru 30 vzorčnih enot za zadevni program ali skupino programov;

Organ upravljanja se lahko za namene upravljalnih preverjanj iz točke (a) prvega pododstavka zanese na preverjanja, ki jih izvedejo zunanja telesa, če ima zadostne dokaze o njihovi usposobljenosti.

Za točko (b) prvega pododstavka lahko revizijski organ v primeru, da je populacija manjša od 300 vzorčnih enot, uporabi nestatistično metodo vzorčenja v skladu s členom 79(2).

Komisija svoje revizije omeji na pregled dela, ki ga je opravil revizijski organ, in sicer revizijo ponovno izvede le na njegovi ravni, razen če razpoložljive informacije nakazujejo na resno pomanjkljivost v delovanju revizijskega organa.

Člen 84

Pogoji za uporabo sorazmernejših ureditev

1.   Država članica lahko sorazmernejše ureditve iz člena 83 uporabi kadar koli v programskem obdobju, če Komisija v svojih objavljenih letnih poročilih o dejavnostih za zadnji dve leti pred tako odločitvijo države članice potrdi, da sistem upravljanja in nadzora programa deluje uspešno in da je stopnja skupnih napak za vsako leto 2 % ali nižja. Komisija pri ocenjevanju uspešnosti delovanja sistema upravljanja in nadzora programa upošteva udeležbo zadevne države članice pri okrepljenem sodelovanju v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva.

Kadar se država članica odloči uporabiti sorazmernejšo ureditev iz člena 83, Komisijo uradno obvesti o uporabi takih ureditev. V takem primeru začnejo ureditve veljati z začetkom naslednjega obračunskega leta.

2.   Na začetku programskega obdobja lahko država članica uporabi sorazmernejšo ureditev iz člena 83, če so upoštevani pogoji iz odstavka 1 tega člena glede podobnega programa, izvedenega v obdobju 2014–2020, in kadar ureditve upravljanja in nadzora v zvezi s programom za obdobje 2021–2027 v veliki meri temeljijo na ureditvah iz predhodnega programa. V takem primeru se sorazmernejše ureditve uporabljajo od začetka programa.

3.   Država članica pripravi ali ustrezno posodobi opis sistema upravljanja in nadzora ter revizijsko strategijo iz člena 69(11) in člena 78.

Člen 85

Prilagoditev med programskim obdobjem

1.   Kadar Komisija ali revizijski organ na podlagi izvedenih revizij in letnega poročila o nadzoru ugotovi, da pogoji iz člena 84 niso več izpolnjeni, Komisija od revizijskega organa zahteva, naj izvede dodatno revizijsko delo v skladu s členom 69(3) in se prepriča, da so bili sprejeti popravni ukrepi.

2.   Kadar naslednje letno poročilo o nadzoru potrdi, da pogoji še vedno niso izpolnjeni, kar omejuje zagotovilo Komisiji o uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter o zakonitosti in pravilnosti izdatkov, Komisija od revizijskega organa zahteva, naj izvede revizije sistemov.

3.   Komisija lahko državo članico, potem ko ji je ponudila možnost, da predloži svoje pripombe, obvesti, da se sorazmernejše ureditve iz člena 83 z začetkom naslednjega obračunskega leta ne smejo več uporabljati.

NASLOV VII

FINANČNO POSLOVODENJE, PREDLOŽITEV IN PREGLED OBRAČUNA TER FINANČNI POPRAVKI

FINANČNO POSLOVODENJE, PREDLOŽITEV IN PREGLED OBRAČUNA TER FINANČNI POPRAVKI

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Finančno poslovodenje

Finančno poslovodenje

Oddelek I

Oddelek I

Splošna računovodska pravila

Splošna računovodska pravila

Člen 86

Proračunske obveznosti

1.   Sklep o odobritvi programa v skladu s členom 23 pomeni sklep o financiranju v smislu člena 110(1) finančne uredbe, in to, da je o njem uradno obveščena zadevna država članica, pomeni pravno obveznost.

Navedeni sklep opredeljuje skupni prispevek Unije za posamezen sklad in posamezno leto. Vendar se za programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ zadrži znesek, ki ustreza 50 % prispevka za leti 2026 in 2027 („prožnostni znesek“) za posamezen program v vsaki državi članici, ki se programu dokončno dodeli šele po sprejetju sklepa Komisije na podlagi vmesnega pregleda v skladu s členom 18.

2.   Komisija proračunske obveznosti Unije za vsak program prevzema v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

3.   Z odstopanjem od člena 111(2) finančne uredbe se proračunske obveznosti za prvi obrok prevzamejo, potem ko Komisija sprejme program.

Člen 87

Uporaba eura

Vsi zneski, določeni v programih, ki jih države članice sporočijo ali prijavijo Komisiji, so v eurih.

Člen 88

Povračilo

1.   Vsako povračilo v proračun Unije se izvede pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 98 finančne uredbe. Ta rok poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.

2.   Za vsako zamudo pri povračilu se plačajo zamudne obresti, ki se zaračunajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je 1,5 odstotne točke nad obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka v svojih glavnih operacijah refinanciranja uporabi na prvi delovni dan meseca, v katerem je datum zapadlosti.

Oddelek II

Oddelek II

Pravila za plačila državam članicam

Pravila za plačila državam članicam

Člen 89

Vrste plačil

Plačila so v obliki predfinanciranja, vmesnih plačil in končnega plačila za obračunsko leto.

Člen 90

Predfinanciranje

1.   Komisija predfinanciranje izplača na osnovi skupne podpore iz skladov, določene v sklepu o odobritvi programa.

2.   Plačilo predfinanciranja za vsak sklad se izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto, odvisno od razpoložljivosti sredstev, in sicer tako:

| (a) | 2021: 0,5 %; |
| --- | --- |

(a)

2021: 0,5 %;

| (b) | 2022: 0,5 %; |
| --- | --- |

(b)

2022: 0,5 %;

| (c) | 2023: 0,5 %; |
| --- | --- |

(c)

2023: 0,5 %;

| (d) | 2024: 0,5 %; |
| --- | --- |

(d)

2024: 0,5 %;

| (e) | 2025: 0,5 %; |
| --- | --- |

(e)

2025: 0,5 %;

| (f) | 2026: 0,5 %. |
| --- | --- |

(f)

2026: 0,5 %.

Kadar je program sprejet po 1. juliju 2021, se obroki, ki bi morali biti izplačani pred tem, izplačajo v letu sprejetja.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se posebna pravila o predfinanciranju za programe Interreg določijo v uredbi o Interreg.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2 se posebna pravila o predfinanciranju za programe, ki jih podpirajo AMIF, SMV in IUMV, določijo v uredbah za posamezne sklade.

5.   Znesek, plačan kot predfinanciranje za leti 2021 in 2022, Komisija obračuna vsako leto, za leta 2023 do 2026 pa najpozneje v zadnjem obračunskem letu v skladu s členom 100.

Za programe, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, znesek, plačan kot predfinanciranje, Komisija obračuna najpozneje v zadnjem obračunskem letu.

6.   Vsakršne obresti, ki se ustvarijo s predfinanciranjem, se za zadevni program uporabijo na enak način kot skladi in se vključijo v obračun za zadnje obračunsko leto.

Člen 91

Zahtevki za plačilo

1.   Država članica vloži največ šest zahtevkov za plačila za posamezen program, sklad in obračunsko leto. Vsako leto se en zahtevek za plačilo lahko predloži kadar koli do naslednjih datumov: 28. februar, 31. maj, 31. julij, 31. oktober, 30. november in 31. december.

Zadnji zahtevek za plačilo, ki se predloži do 31. julija, velja za končni zahtevek za plačilo za obračunsko leto, ki se konča 30. junija.

Prvi pododstavek se ne uporablja za programe Interreg.

2.   Zahtevki za plačilo niso sprejemljivi samo, kadar ni bil predložen zadnji dolgovani sveženj zagotovil iz člena 98.

3.   Zahtevki za plačilo se Komisiji predložijo v skladu s predlogo iz Priloge XXIII, pri čemer za vsako prednostno nalogo in, po potrebi, po posamezni kategoriji regije vključujejo:

| (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo;

| (b) | po potrebi znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s točko (b) člena 36(5); |
| --- | --- |

(b)

po potrebi znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s točko (b) člena 36(5);

| (c) | skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v povezavi s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo; |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v povezavi s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo;

| (d) | skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni – razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev –, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo; |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni – razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev –, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo;

4.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 3 velja naslednje:

| (a) | kadar se prispevek Unije izvede na podlagi točke (a) člena 51, so zneski iz zahtevka za plačilo zneski, ki jih upravičuje napredek pri izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov v skladu s sklepom iz člena 95(2) ali delegiranim aktom iz člena 95(4); |
| --- | --- |

(a)

kadar se prispevek Unije izvede na podlagi točke (a) člena 51, so zneski iz zahtevka za plačilo zneski, ki jih upravičuje napredek pri izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov v skladu s sklepom iz člena 95(2) ali delegiranim aktom iz člena 95(4);

| (b) | kadar se prispevek Unije izvede v skladu s točkami (c), (d) in (e) člena 51, so zneski iz zahtevka za plačilo zneski, določeni v skladu s sklepom iz člena 94(3) ali delegiranim aktom iz člena 94(4); |
| --- | --- |

(b)

kadar se prispevek Unije izvede v skladu s točkami (c), (d) in (e) člena 51, so zneski iz zahtevka za plačilo zneski, določeni v skladu s sklepom iz člena 94(3) ali delegiranim aktom iz člena 94(4);

| (c) | za oblike nepovratnih sredstev iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka člena 53(1) so zneski iz zahtevka za plačilo stroški, izračunani na veljavni osnovi. |
| --- | --- |

(c)

za oblike nepovratnih sredstev iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka člena 53(1) so zneski iz zahtevka za plačilo stroški, izračunani na veljavni osnovi.

5.   Z odstopanjem od odstavka 3 lahko v primeru državne pomoči zahtevek za plačilo vključuje predujme, ki jih upravičencu izplača telo, ki dodeli to pomoč, in sicer pod naslednjimi kumulativnimi pogoji:

| (a) | za te predujme velja jamstvo, ki ga nudi banka ali druga finančna institucija s sedežem v državi članici, ali pa so zajeti v aranžma, ki ga javni subjekt ali država članica nudi kot jamstvo; |
| --- | --- |

(a)

za te predujme velja jamstvo, ki ga nudi banka ali druga finančna institucija s sedežem v državi članici, ali pa so zajeti v aranžma, ki ga javni subjekt ali država članica nudi kot jamstvo;

| (b) | ti predujmi ne presegajo 40 % skupnega zneska pomoči, ki se upravičencu dodeli za posamezno operacijo; |
| --- | --- |

(b)

ti predujmi ne presegajo 40 % skupnega zneska pomoči, ki se upravičencu dodeli za posamezno operacijo;

| (c) | ti predujmi so zajeti v izdatke, ki jih upravičenci plačajo v okviru izvrševanja operacije, in so podprti s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo najpozneje v treh letih po letu plačila predujma ali 31. decembra 2029, kar je prej; v nasprotnem primeru se naslednji zahtevek za plačilo ustrezno popravi. |
| --- | --- |

(c)

ti predujmi so zajeti v izdatke, ki jih upravičenci plačajo v okviru izvrševanja operacije, in so podprti s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo najpozneje v treh letih po letu plačila predujma ali 31. decembra 2029, kar je prej; v nasprotnem primeru se naslednji zahtevek za plačilo ustrezno popravi.

V vsakem zahtevku za plačilo, ki vključuje tovrstne predujme, se posebej navedejo skupni znesek, ki je bil iz programa plačan v obliki predujmov, znesek, zajet v izdatke, ki jih plačajo upravičenci, v treh letih od plačila predujma v skladu s točko (c), in znesek, ki ni zajet v izdatke, ki jih plačajo upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel.

6.   Z odstopanjem od točke (c) odstavka 3 tega člena v primeru sheme pomoči iz člena 107 PDEU javni prispevek, ki ustreza izdatkom v zahtevku za plačilo, upravičencem izplača telo, ki dodeli pomoč.

Člen 92

Posebni elementi za finančne instrumente v zahtevkih za plačilo

1.   Kadar se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 59(1), zahtevki za plačilo, predloženi v skladu s Prilogo XXIII, vključujejo skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, ali – v primeru jamstev – zneske, rezervirane za pogodbe o jamstvu, kot so navedeni v točkah (a), (b) in (c) člena 68(1).

2.   Kadar se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 59(2), se zahtevki za plačilo, ki vključujejo izdatke za finančne instrumente, predložijo v skladu z naslednjimi pogoji:

| (a) | znesek iz prvega zahtevka za plačilo se predhodno plača v finančne instrumente in je lahko največ 30 % skupnega zneska programskih prispevkov, odobrenih za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju, v skladu z ustrezno prednostno nalogo in kategorijo regije, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

znesek iz prvega zahtevka za plačilo se predhodno plača v finančne instrumente in je lahko največ 30 % skupnega zneska programskih prispevkov, odobrenih za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju, v skladu z ustrezno prednostno nalogo in kategorijo regije, kadar je ustrezno;

| (b) | znesek iz naknadnih zahtevkov za plačilo, predloženih v obdobju upravičenosti, vključuje upravičene izdatke iz člena 68(1); |
| --- | --- |

(b)

znesek iz naknadnih zahtevkov za plačilo, predloženih v obdobju upravičenosti, vključuje upravičene izdatke iz člena 68(1);

3.   Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo iz točke (a) odstavka 2, Komisija obračuna najpozneje v zadnjem obračunskem letu.

V zahtevkih za plačilo se razkrije ločeno.

Člen 93

Splošna pravila za plačila

1.   Brez poseganja v člen 15(5) in (6) Komisija glede na razpoložljiva sredstva vmesna plačila izplača v 60 dneh od datuma, ko prejme zahtevek za plačilo.

2.   Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada in zadevno kategorijo regije. Komisija kot vmesno plačilo povrne 95 % zneskov iz zahtevka za plačilo, ki so rezultat uporabe stopnje sofinanciranja, določene za posamezno prednostno nalogo, za skupne upravičene izdatke ali za javni prispevek, kot je ustrezno. Komisija preostale zneske, ki jih je treba povrniti ali izterjati, določi, ko izračuna bilanco v skladu s členom 100.

3.   Podpora iz skladov, namenjena prednostni nalogi, pri vmesnih plačilih ni višja od zneska te podpore iz skladov, namenjene prednostni nalogi, ki je določen s sklepom o odobritvi programa.

4.   Za prispevek Unije v kateri koli obliki podpore iz člena 51 Komisija ne plača višjega zneska, kot ga je zahtevala država članica.

5.   Podpora iz skladov, namenjena prednostni nalogi, pri končnem plačilu za zadnje obračunsko leto ne presega nobenega od naslednjih zneskov:

| (a) | javnih prispevkov, prijavljenih v zahtevkih za plačilo; |
| --- | --- |

(a)

javnih prispevkov, prijavljenih v zahtevkih za plačilo;

| (b) | podpore iz skladov, ki je bila ali bo plačana upravičencem; |
| --- | --- |

(b)

podpore iz skladov, ki je bila ali bo plačana upravičencem;

| (c) | zneska, ki ga zahteva država članica. |
| --- | --- |

(c)

zneska, ki ga zahteva država članica.

Zneski, povrnjeni v skladu s členom 36(5), se ne upoštevajo pri izračunu zgornje meje iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka.

6.   Vmesna plačila se lahko na zahtevo države članice zvišajo za 10 % nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za vsako prednostno nalogo skladov, če država članica po 1. juliju 2021 izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

| (a) | država članica prejme posojilo Unije na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (52); |
| --- | --- |

(a)

država članica prejme posojilo Unije na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (52);

| (b) | država članica prejme srednjeročno finančno pomoč v okviru evropskega mehanizma za stabilnost, kot je določeno v Pogodbi o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost z dne 2. februarja 2012, ali v Uredbi (ES) št. 332/2002, pod pogojem, da izvaja program za makroekonomsko prilagoditev; |
| --- | --- |

(b)

država članica prejme srednjeročno finančno pomoč v okviru evropskega mehanizma za stabilnost, kot je določeno v Pogodbi o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost z dne 2. februarja 2012, ali v Uredbi (ES) št. 332/2002, pod pogojem, da izvaja program za makroekonomsko prilagoditev;

| (c) | državi članici je finančna pomoč na voljo, če izvaja program za makroekonomsko prilagoditev, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 472/2013. |
| --- | --- |

(c)

državi članici je finančna pomoč na voljo, če izvaja program za makroekonomsko prilagoditev, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 472/2013.

Povečana obrestna mera, ki ne sme presegati 100 %, se za zahtevke za plačila uporablja do konca koledarskega leta, v katerem se zadevna finančna pomoč konča.

7.   Odstavek 6 se ne uporablja za programe Interreg.

Člen 94

Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

1.   Komisija lahko prispevek Unije za program – pri čemer je ta prispevek v skladu s členom 51 v obliki stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj – povrne bodisi na podlagi zneskov in stopenj, ki jih odobri s sklepom v skladu z odstavkom 3 tega člena, bodisi kot je določeno v delegiranem aktu iz odstavka 4 tega člena.

2.   Če države članice želijo uporabiti prispevek Unije za program v obliki stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, Komisiji predložijo predlog v skladu s predlogama iz prilog V in VI, in sicer v okviru predložitve programa ali zahteve za njegovo spremembo.

Zneski in stopnje, ki jih predlaga država članica, se določijo na podlagi naslednjega in so ocenjeni s strani revizijskega organa:

| (a) | poštene, pravične in preverljive metode izračuna, ki temelji na:






  (i) | statističnih podatkih, drugih objektivnih informacijah ali strokovni presoji; |
| --- | --- | --- |

(a)

poštene, pravične in preverljive metode izračuna, ki temelji na:

(i)

statističnih podatkih, drugih objektivnih informacijah ali strokovni presoji;

| (ii) | preverjenih obstoječih podatkih ali |
| --- | --- |

(ii)

preverjenih obstoječih podatkih ali

| (iii) | uporabi običajnih praks stroškovnega računovodstva; |
| --- | --- |

(iii)

uporabi običajnih praks stroškovnega računovodstva;

| (b) | predlogov proračuna; |
| --- | --- |

(b)

predlogov proračuna;

| (c) | pravil o ustreznih stroških na enoto, pavšalnih zneskih in pavšalnih stopnjah, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacij; |
| --- | --- |

(c)

pravil o ustreznih stroških na enoto, pavšalnih zneskih in pavšalnih stopnjah, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto operacij;

| (d) | pravil o ustreznih stroških na enoto, pavšalnih zneskih in pavšalnih stopnjah, ki se uporabljajo v okviru programov za nepovratna sredstva, ki jih država članica v celoti financira za podobno vrsto operacije. |
| --- | --- |

(d)

pravil o ustreznih stroških na enoto, pavšalnih zneskih in pavšalnih stopnjah, ki se uporabljajo v okviru programov za nepovratna sredstva, ki jih država članica v celoti financira za podobno vrsto operacije.

3.   V sklepu o odobritvi programa ali njegove spremembe so navedeni vrste operacij, ki jih zajema povračilo na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, opredelitev in zneski, ki jih zajemajo ti stroški na enoto, pavšalni zneski in pavšalne stopnje, ter metode za prilagoditev zneskov.

Države članice upravičencem zagotovijo povračilo za namene tega člena. To povračilo je lahko v kateri koli obliki podpore.

Revizije Komisije in države članice ter upravljalna preverjanja, ki jih opravijo države članice, so namenjeni izključno preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 114, da se ta člen dopolni z opredelitvijo na ravni Unije stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj, njihovih zneskov in metod prilagoditve na načine iz točk (a) do (d) drugega pododstavka odstavka 2 tega člena.

5.   Ta člen se ne uporablja v zvezi s prispevkom Unije za tehnično pomoč, ki se povrne na podlagi točke (e) člena 51.

Člen 95

Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški

1.   Komisija lahko prispevek Unije za celotno prednostno nalogo programa ali za njene dele – pri čemer je ta prispevek v skladu s členom 51 v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški – povrne bodisi na podlagi zneskov, ki jih odobri s sklepom iz odstavka 2 tega člena, bodisi kot je določeno v delegiranem aktu iz odstavka 4 tega člena. Če države članice želijo uporabiti prispevek Unije za program v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, Komisiji predložijo predlog v skladu s predlogama iz prilog V in VI, in sicer v okviru programa ali zahteve za njegovo spremembo. Predlog vsebuje naslednje informacije:

| (a) | opredelitev zadevne prednostne naloge in skupni znesek, zajet v financiranje, ki ni povezano s stroški; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev zadevne prednostne naloge in skupni znesek, zajet v financiranje, ki ni povezano s stroški;

| (b) | opis dela programa in vrste operacij, zajetih v financiranje, ki ni povezano s stroški; |
| --- | --- |

(b)

opis dela programa in vrste operacij, zajetih v financiranje, ki ni povezano s stroški;

| (c) | opis pogojev, ki jih je treba izpolniti, ali rezultatov, ki jih je treba doseči, in časovni razpored; |
| --- | --- |

(c)

opis pogojev, ki jih je treba izpolniti, ali rezultatov, ki jih je treba doseči, in časovni razpored;

| (d) | vmesne dosežke, ki sprožijo povračilo s strani Komisije; |
| --- | --- |

(d)

vmesne dosežke, ki sprožijo povračilo s strani Komisije;

| (e) | merske enote; |
| --- | --- |

(e)

merske enote;

| (f) | razpored za povračilo s strani Komisije in z njim povezane zneske, ki so vezani na napredek pri izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov; |
| --- | --- |

(f)

razpored za povračilo s strani Komisije in z njim povezane zneske, ki so vezani na napredek pri izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov;

| (g) | ureditve za preverjanje vmesnih dosežkov in izpolnjevanja pogojev ali doseganja rezultatov; |
| --- | --- |

(g)

ureditve za preverjanje vmesnih dosežkov in izpolnjevanja pogojev ali doseganja rezultatov;

| (h) | metode za prilagoditev zneskov, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(h)

metode za prilagoditev zneskov, kadar je ustrezno;

| (i) | ureditve za zagotavljanje revizijske sledi v skladu s Prilogo XIII kot dokazila o izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov; |
| --- | --- |

(i)

ureditve za zagotavljanje revizijske sledi v skladu s Prilogo XIII kot dokazila o izpolnjevanju pogojev ali doseganju rezultatov;

| (j) | predvideno vrsto metode povračila, uporabljeno za to, da se upravičencu oziroma upravičencem v okviru prednostne naloge programa ali njenih delov, ki jih zadeva ta člen, zagotovi povračilo. |
| --- | --- |

(j)

predvideno vrsto metode povračila, uporabljeno za to, da se upravičencu oziroma upravičencem v okviru prednostne naloge programa ali njenih delov, ki jih zadeva ta člen, zagotovi povračilo.

2.   V sklepu o odobritvi programa ali zahtevku za njegovo spremembo so navedeni vsi elementi, našteti v odstavku 1.

3.   Države članice upravičencem zagotovijo povračilo za namene tega člena. To povračilo je lahko v kateri koli obliki podpore.

Revizije Komisije in države članice ter upravljalna preverjanja, ki jih opravijo države članice, so namenjeni izključno preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije oziroma ali so bili doseženi rezultati.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 114, da se ta člen dopolni z določitvijo zneskov za financiranje na ravni Unije, ki ni povezano s stroški – in to po posamezni vrsti operacije –, metod za prilagoditev zneskov in pogojev, ki jih je treba izpolniti, ali rezultatov, ki jih je treba doseči.

Oddelek III

Oddelek III

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Člen 96

Prekinitev roka plačila

1.   Komisija lahko prekine rok za plačila, z izjemo predfinanciranja, za največ šest mesecev, kadar je izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:

| (a) | obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstaja resna pomanjkljivost, za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstaja resna pomanjkljivost, za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi;

| (b) | Komisija mora izvesti dodatna preverjanja, kadar prejme informacijo, da bi lahko bili izdatki iz zahtevka za plačilo povezani z nepravilnostjo. |
| --- | --- |

(b)

Komisija mora izvesti dodatna preverjanja, kadar prejme informacijo, da bi lahko bili izdatki iz zahtevka za plačilo povezani z nepravilnostjo.

2.   Država članica lahko privoli, da se obdobje prekinitve podaljša za tri mesece.

3.   Komisija prekinitev omeji na tisti del izdatkov, na katerega vplivajo elementi iz odstavka 1, razen če ni mogoče ugotoviti, za kateri del izdatkov gre. Komisija državo članico in organ upravljanja pisno obvesti o razlogu za prekinitev in od njiju zahteva, da razrešita zadevo. Komisija prekinitev prekliče, takoj ko so sprejeti ukrepi za odpravo elementov iz odstavka 1.

4.   S posebnimi pravili za ESPRA se lahko določijo posebne zahteve za prekinitev plačil v zvezi z neupoštevanjem pravil, ki veljajo v okviru skupne ribiške politike.

Člen 97

Začasna ustavitev plačil

1.   Komisija lahko, potem ko je državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe, začasno ustavi vsa ali nekatera plačila, z izjemo predfinanciranja, če je izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:

| (a) | država članica ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi razrešila zadevo, zaradi katere je prišlo do prekinitve iz člena 96; |
| --- | --- |

(a)

država članica ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi razrešila zadevo, zaradi katere je prišlo do prekinitve iz člena 96;

| (b) | obstaja resna pomanjkljivost; |
| --- | --- |

(b)

obstaja resna pomanjkljivost;

| (c) | izdatki iz zahtevkov za plačilo so povezani z nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; |
| --- | --- |

(c)

izdatki iz zahtevkov za plačilo so povezani z nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena;

| (d) | Komisija je na podlagi člena 258 PDEU podala obrazloženo mnenje v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev glede zadeve, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je na podlagi člena 258 PDEU podala obrazloženo mnenje v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev glede zadeve, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov.

2.   Komisija začasno ustavitev vseh ali nekaterih plačil prekliče, ko država članica sprejme ustrezne ukrepe za odpravo elementov iz odstavka 1.

3.   S posebnimi pravili za ESPRA se lahko določijo posebne zahteve za začasno ustavitev plačil v zvezi z neupoštevanjem pravil, ki veljajo v okviru skupne ribiške politike.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Predložitev in pregled obračunov

Predložitev in pregled obračunov

Člen 98

Vsebina in predložitev obračunov

1.   Za vsako obračunsko leto, za katero so bili vloženi zahtevki za plačilo, država članica Komisiji do 15. februarja predloži naslednje dokumente (v nadaljnjem besedilu: sveženj zagotovil), ki zajemajo predhodno obračunsko leto:

| (a) | obračun v skladu s predlogo iz Priloge XXIV; |
| --- | --- |

(a)

obračun v skladu s predlogo iz Priloge XXIV;

| (b) | izjavo o upravljanju iz točke (f) člena 74(1) v skladu s predlogo iz Priloge XVIII; |
| --- | --- |

(b)

izjavo o upravljanju iz točke (f) člena 74(1) v skladu s predlogo iz Priloge XVIII;

| (c) | letno revizijsko mnenje iz točke (a) člena 77(3) v skladu s predlogo iz Priloge XIX; |
| --- | --- |

(c)

letno revizijsko mnenje iz točke (a) člena 77(3) v skladu s predlogo iz Priloge XIX;

| (d) | letno poročilo o nadzoru iz točke (b) člena 77(3) v skladu s predlogo iz Priloge XX. |
| --- | --- |

(d)

letno poročilo o nadzoru iz točke (b) člena 77(3) v skladu s predlogo iz Priloge XX.

2.   Komisija lahko na podlagi sporočila zadevne države članice rok iz odstavka 1 izjemoma podaljša do 1. marca.

3.   Obračun vključuje na ravni posamezne prednostne naloge in, kjer je ustrezno, po skladu ter po kategoriji regije:

| (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v končne zahtevke za plačilo za zadevno obračunsko leto, ter skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v povezavi s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v končne zahtevke za plačilo za zadevno obračunsko leto, ter skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v povezavi s specifičnimi cilji, za katere so izpolnjeni omogočitveni pogoji, in operacij, ki so povezane s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, ki pa prispevajo k njihovemu izpolnjevanju;

| (b) | zneske, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni; |
| --- | --- |

(b)

zneske, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni;

| (c) | zneske javnega prispevka, plačane v finančne instrumente; |
| --- | --- |

(c)

zneske javnega prispevka, plačane v finančne instrumente;

| (d) | za vsako prednostno nalogo pojasnilo o kakršnih koli razlikah med zneski, prijavljenimi v skladu s točko (a), in zneski, prijavljenimi v zahtevkih za plačilo za isto obračunsko leto. |
| --- | --- |

(d)

za vsako prednostno nalogo pojasnilo o kakršnih koli razlikah med zneski, prijavljenimi v skladu s točko (a), in zneski, prijavljenimi v zahtevkih za plačilo za isto obračunsko leto.

4.   Sveženj zagotovil ne zadeva skupnega zneska upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, ali ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v povezavi s specifičnimi cilji, za katere niso izpolnjeni omogočitveni pogoji, razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

5.   Obračun se ne sprejme, če države članice niso izvedle potrebnih popravkov, da bi stopnjo preostalih napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo izdatkov, vključenih v obračune, zmanjšale na 2 % ali nižje.

6.   Države članice od obračunov zlasti odštejejo:

| (a) | nepravilne izdatke, ki so bili v skladu s členom 103 predmet finančnih popravkov; |
| --- | --- |

(a)

nepravilne izdatke, ki so bili v skladu s členom 103 predmet finančnih popravkov;

| (b) | izdatke, katerih zakonitost in pravilnost se tedaj ocenjuje; |
| --- | --- |

(b)

izdatke, katerih zakonitost in pravilnost se tedaj ocenjuje;

| (c) | druge zneske, ki so potrebni za zmanjšanje stopnje preostalih napak pri izdatkih, prijavljenih v obračunih, na 2 % ali nižje. |
| --- | --- |

(c)

druge zneske, ki so potrebni za zmanjšanje stopnje preostalih napak pri izdatkih, prijavljenih v obračunih, na 2 % ali nižje.

Država članica lahko izdatke iz točke (b) prvega pododstavka v zahtevek za plačilo vključi v naslednjih obračunskih letih, ko se potrdita njihova zakonitost in pravilnost.

7.   Država članica lahko brez poseganja v člen 104 nepravilne zneske, ki jih odkrije po predložitvi obračuna, v katerem so zadevni zneski navedeni, popravi tako, da opravi ustrezne prilagoditve za obračunsko leto, v katerem je odkrita nepravilnost.

8.   Država članica v okviru svežnja zagotovil za zadnje obračunsko leto predloži končno poročilo o smotrnosti iz člena 43 ali zadnje letno poročilo o izvajanju za AMIF, SMV ali IUMV.

Člen 99

Pregled obračunov

Komisija se o popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov prepriča najpozneje do 31. maja leta, ki sledi koncu obračunskega leta, razen če se uporablja člen 102.

Člen 100

Izračun bilance

1.   Komisija pri določanju zneska v breme skladov za zadevno obračunsko leto in posledičnih prilagoditev v zvezi s plačili državi članici upošteva:

| (a) | zneske v obračunih iz točke (a) člena 98(3), na katere se aplicira stopnja sofinanciranja, določena za posamezno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

(a)

zneske v obračunih iz točke (a) člena 98(3), na katere se aplicira stopnja sofinanciranja, določena za posamezno prednostno nalogo;

| (b) | skupni znesek vmesnih plačil Komisije v zadevnem obračunskem letu; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek vmesnih plačil Komisije v zadevnem obračunskem letu;

| (c) | znesek predfinanciranja za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA za leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(c)

znesek predfinanciranja za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA za leti 2021 in 2022.

2.   Kadar je od države članice treba izterjati znesek, se to stori z nalogom za izterjavo, ki ga izda Komisija in ki se po možnosti izvrši s pobotom zneskov, ki pripadajo zadevni državi članici, v okviru naknadnih plačil za isti program. Takšna izterjava ne pomeni finančnega popravka in zaradi nje se podpora iz skladov, namenjena zadevnemu programu, ne zmanjša. Izterjani znesek pomeni namenski prejemek v skladu s členom 21(3) finančne uredbe.

Člen 101

Postopek za pregled obračuna

1.   Postopek iz člena 102 se uporablja v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | revizijski organ je iz razlogov, povezanih s celovitostjo, točnostjo in verodostojnostjo obračunov, predložil revizijsko mnenje s pridržkom ali odklonilno revizijsko mnenje; |
| --- | --- |

(a)

revizijski organ je iz razlogov, povezanih s celovitostjo, točnostjo in verodostojnostjo obračunov, predložil revizijsko mnenje s pridržkom ali odklonilno revizijsko mnenje;

| (b) | Komisija ima dokaze, da je zanesljivost revizijskega mnenja brez pridržka vprašljiva. |
| --- | --- |

(b)

Komisija ima dokaze, da je zanesljivost revizijskega mnenja brez pridržka vprašljiva.

2.   V vseh drugih primerih Komisija skladno s členom 100 izračuna zneske v breme skladov in pred 1. julijem opravi ustrezna plačila ali izterjave. Tako plačilo ali izterjava pomeni sprejetje obračuna.

Člen 102

Razčiščevalni postopek za pregled obračunov

1.   Če revizijski organ iz razlogov, povezanih s celovitostjo, točnostjo in verodostojnostjo obračunov, predloži revizijsko mnenje s pridržkom ali odklonilno revizijsko mnenje, Komisija zaprosi državo članico, naj popravi te obračune in v roku enega meseca ponovno predloži dokumente iz člena 98(1).

Kadar do roka iz prvega pododstavka:

| (a) | revizijsko mnenje nima pridržka, se uporabi člen 100 in Komisija v roku dveh mesecev izplača morebitni dodatni dolgovani znesek ali izvrši izterjavo; |
| --- | --- |

(a)

revizijsko mnenje nima pridržka, se uporabi člen 100 in Komisija v roku dveh mesecev izplača morebitni dodatni dolgovani znesek ali izvrši izterjavo;

| (b) | revizijsko mnenje še vedno vsebuje pridržek ali država članica ni ponovno predložila dokumentov, se uporabijo odstavki 2, 3 in 4. |
| --- | --- |

(b)

revizijsko mnenje še vedno vsebuje pridržek ali država članica ni ponovno predložila dokumentov, se uporabijo odstavki 2, 3 in 4.

2.   Če revizijsko mnenje iz razlogov, povezanih s popolnostjo, točnostjo in verodostojnostjo obračunov, še vedno vsebuje pridržke ali če ostaja nezanesljivo, Komisija državi članici sporoči znesek v breme skladov za zadevno obračunsko leto.

3.   Kadar država članica v roku enega meseca privoli v znesek iz odstavka 2 tega člena, Komisija v roku dveh mesecev izplača morebitni dodatni dolgovani znesek ali izvrši izterjavo v skladu s členom 100.

4.   Kadar se država članica ne strinja z zneskom iz odstavka 2 tega člena, Komisija določi znesek v breme skladov za zadevno obračunsko leto. Tako dejanje ne pomeni finančnega popravka in zaradi njega se podpora iz skladov, namenjena programu, ne zmanjša. Komisija v skladu s členom 100 v roku dveh mesecev izplača morebitni dodatni dolgovani znesek ali izvrši izterjavo.

5.   V zvezi s končnim obračunskim letom Komisija plača ali izterja letni preostali znesek za programe, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, SPP in ESPRA, najpozneje v dveh mesecih po datumu sprejetja končnega poročila o smotrnosti iz člena 43.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

Finančni popravki

Finančni popravki

Člen 103

Finančni popravki držav članic

1.   Države članice ščitijo proračun Unije in uporabljajo finančne popravke s preklicem celotne podpore iz skladov, namenjene operaciji ali programu, ali dela te podpore, kadar se izkaže, da so izdatki, prijavljeni Komisiji, nepravilni.

2.   Finančni popravki se evidentirajo v obračunih za obračunsko leto, v katerem je sprejeta odločitev o preklicu.

3.   Država članica lahko preklicano podporo iz skladov ponovno uporabi v zadevnem programu, vendar ne za operacijo, ki je bila predmet popravka, če pa je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti, se preklicana podpora ne sme ponovno uporabiti za nobeno operacijo, na katero je vplivala tovrstna nepravilnost.

4.   S posebnimi pravili za ESPRA se lahko določijo posebne zahteve za finančne popravke držav članic, povezane z neupoštevanjem pravil, ki veljajo v okviru skupne ribiške politike.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 1, 2 in 3 se pri operacijah, ki vključujejo finančne instrumente, prispevek, ki je bil v skladu s tem členom preklican zaradi ene same nepravilnosti, lahko ponovno uporabi v okviru iste operacije pod naslednjimi pogoji:

| (a) | kadar se nepravilnost, zaradi katere je bil prispevek preklican, ugotovi na ravni končnega prejemnika: samo za druge končne prejemnike v okviru istega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

kadar se nepravilnost, zaradi katere je bil prispevek preklican, ugotovi na ravni končnega prejemnika: samo za druge končne prejemnike v okviru istega finančnega instrumenta;

| (b) | kadar se nepravilnost, zaradi katere je bil prispevek preklican, ugotovi na ravni telesa, ki izvaja posebni sklad, kadar se finančni instrument izvaja prek strukture s holdinškim skladom: samo za druga telesa, ki izvajajo posebne sklade. |
| --- | --- |

(b)

kadar se nepravilnost, zaradi katere je bil prispevek preklican, ugotovi na ravni telesa, ki izvaja posebni sklad, kadar se finančni instrument izvaja prek strukture s holdinškim skladom: samo za druga telesa, ki izvajajo posebne sklade.

Kadar se nepravilnost, zaradi katere je bil prispevek preklican, ugotovi na ravni telesa, ki izvaja holdinški sklad, ali na ravni telesa, ki izvaja posebni sklad, se preklicani prispevek, kadar se finančni instrument izvaja prek strukture brez holdinškega sklada, ne sme ponovno uporabiti v okviru iste operacije.

Kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti, se preklicani prispevek ne sme ponovno uporabiti za nobeno operacijo, na katero je vplivala tovrstna nepravilnost.

6.   Telesa, ki izvajajo finančne instrumente, državam članicam povrnejo programske prispevke, na katere so vplivale nepravilnosti, skupaj z obrestmi in drugimi dobički, ki jih ustvarijo ti prispevki.

Telesa, ki izvajajo finančne instrumente, zneskov iz prvega pododstavka državam članicam ne povrnejo, če ta telesa za posamezno nepravilnost dokažejo, da so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | nepravilnost je nastala na ravni končnih prejemnikov ali, v primeru holdinškega sklada, na ravni teles, ki izvajajo posebne sklade, ali končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(a)

nepravilnost je nastala na ravni končnih prejemnikov ali, v primeru holdinškega sklada, na ravni teles, ki izvajajo posebne sklade, ali končnih prejemnikov;

| (b) | telesa, ki izvajajo finančne instrumente, so svoje obveznosti v zvezi s programskimi prispevki, na katere je vplivala nepravilnost, opravila v skladu z veljavnim pravom ter ravnala s strokovno odgovornostjo, preglednostjo in skrbnostjo, kakršna se pričakuje od strokovnega telesa, ki ima izkušnje z izvajanjem finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

telesa, ki izvajajo finančne instrumente, so svoje obveznosti v zvezi s programskimi prispevki, na katere je vplivala nepravilnost, opravila v skladu z veljavnim pravom ter ravnala s strokovno odgovornostjo, preglednostjo in skrbnostjo, kakršna se pričakuje od strokovnega telesa, ki ima izkušnje z izvajanjem finančnih instrumentov;

| (c) | zneskov, na katere je vplivala nepravilnost, ni bilo mogoče izterjati, čeprav so telesa, ki izvajajo finančne instrumente, s primerno skrbnostjo izčrpala vsa razpoložljiva pravna sredstva in pogodbene ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

zneskov, na katere je vplivala nepravilnost, ni bilo mogoče izterjati, čeprav so telesa, ki izvajajo finančne instrumente, s primerno skrbnostjo izčrpala vsa razpoložljiva pravna sredstva in pogodbene ukrepe.

Člen 104

Finančni popravki Komisije

1.   Komisija izvede finančne popravke z zmanjšanjem podpore iz skladov, namenjene programu, kadar ugotovi, da:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost, ki ogroža podporo iz skladov, ki je že bila izplačana programu; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost, ki ogroža podporo iz skladov, ki je že bila izplačana programu;

| (b) | so izdatki, ki jih vsebujejo potrjeni obračuni, nepravilni, država članica pa tega ni odkrila in o tem ni poročala; |
| --- | --- |

(b)

so izdatki, ki jih vsebujejo potrjeni obračuni, nepravilni, država članica pa tega ni odkrila in o tem ni poročala;

| (c) | država članica do sprožitve – s strani Komisije – postopka finančnih popravkov ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 97. |
| --- | --- |

(c)

država članica do sprožitve – s strani Komisije – postopka finančnih popravkov ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 97.

Kadar Komisija uporabi pavšalne ali ekstrapolirane finančne popravke, to stori v skladu s Prilogo XXV.

2.   Komisija pred sprejetjem odločitve o finančnem popravku državo članico obvesti o svojih ugotovitvah in ji omogoči, da v dveh mesecih predloži svoje pripombe in dokaže, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši kot v oceni Komisije. Ta rok se lahko sporazumno podaljša.

3.   Kadar država članica ne sprejme ugotovitev Komisije, jo slednja povabi na zaslišanje, s čimer si zagotovi, da bo imela na voljo vse zadevne informacije in pripombe, ki bodo podlaga za njene ugotovitve v zvezi z uporabo finančnega popravka.

4.   Komisija o finančnem popravku odloča z izvedbenim aktom, ki ga sprejme v roku desetih mesecev po zaslišanju ali po predložitvi dodatnih informacij, ki jih je zahtevala, pri tem pa upošteva obseg, pogostost in finančne posledice nepravilnosti ali resnih pomanjkljivosti.

Komisija pri odločanju o finančnem popravku upošteva vse predložene informacije in pripombe.

Kadar se država članica s finančnim popravkom za primere iz točk (a) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 strinja pred sprejetjem odločitve iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko zadevne zneske ponovno uporabi. Ta možnost se ne uporablja v primeru finančnega popravka iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1.

5.   S posebnimi pravili za ESPRA se lahko določijo posebne zahteve za finančne popravke Komisije, povezane z neupoštevanjem pravil, ki veljajo v okviru skupne ribiške politike.

6.   S posebnimi pravili za SPP se lahko določijo posebne zahteve za finančne popravke Komisije, povezane z nezadostnim doseganjem ciljev, določenih za SPP.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

Prenehanje obveznosti

Prenehanje obveznosti

Člen 105

Načela in pravila o prenehanju obveznosti

1.   Komisija sprosti obveznosti za kateri koli znesek iz programa, če do 31. decembra tretjega koledarskega leta, ki sledi letu proračunskih obveznosti za leta 2021 do 2026, ta znesek ni bil porabljen za predfinanciranje v skladu s členom 90 ali če do tega datuma zanj ni bil predložen zahtevek za plačilo v skladu s členoma 91 in 92.

2.   Del obveznosti, ki je 31. decembra 2029 še vedno odprt, se sprosti, če Komisiji sveženj zagotovil in končno poročilo o smotrnosti za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA, nista bila predložena do roka iz člena 43(1).

Člen 106

Izjeme od pravil o sprostitvi obveznosti

1.   Znesek, na katerega se nanaša sprostitev obveznosti, se zmanjša za zneske, ki so enakovredni tistemu delu proračunske obveznosti, za katerega:

| (a) | so operacije zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom začasno ustavljene ali |
| --- | --- |

(a)

so operacije zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom začasno ustavljene ali

| (b) | zaradi višje sile, ki je resno vplivala na izvajanje celotnega programa ali njegovega dela, ni bilo mogoče predložiti zahtevka za plačilo. |
| --- | --- |

(b)

zaradi višje sile, ki je resno vplivala na izvajanje celotnega programa ali njegovega dela, ni bilo mogoče predložiti zahtevka za plačilo.

Nacionalni organi, ki se sklicujejo na višjo silo, dokažejo, da ima ta neposredne posledice za izvajanje celotnega programa ali njegovega dela.

2.   Država članica Komisiji do 31. januarja pošlje informacije o izjemah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 v zvezi z zneskom, ki ga je treba prijaviti do 31. decembra predhodnega leta.

Člen 107

Postopek sprostitve obveznosti

1.   Komisija na podlagi informacij, ki jih je prejela 31. januarja, državo članico obvesti o znesku, za katerega so se na podlagi navedenih informacij sprostile obveznosti.

2.   Država članica ima na voljo dva meseca, da privoli v znesek, za katerega se bodo sprostile obveznosti, ali da predloži svoje pripombe.

3.   Država članica do 30. junija Komisiji predloži spremenjen finančni načrt, ki za zadevno koledarsko leto vsebuje zmanjšani znesek podpore za eno ali več prednostnih nalog programa. Za programe, ki se podpirajo iz več skladov, se znesek podpore zmanjša po skladih, in sicer sorazmerno z zneski, ki jih zadeva sprostitev obveznosti in ki niso bili porabljeni v zadevnem koledarskem letu.

Če do take predložitve ne pride, Komisija finančni načrt spremeni tako, da za zadevno koledarsko leto zmanjša prispevek iz skladov. To zmanjšanje se dodeli posamezni prednostni nalogi sorazmerno z zneski, ki jih zadeva sprostitev obveznosti in ki niso bili porabljeni v zadevnem koledarskem letu.

4.   Komisija sklep o odobritvi programa spremeni najpozneje 31. oktobra.

NASLOV VIII

FINANČNI OKVIR

FINANČNI OKVIR

Člen 108

Geografska pokritost podpore za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“

1.   ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad podpirajo cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2016/2066.

2.   Sredstva iz ESRR in ESS+ za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2:

| (a) | manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: manj razvite regije); |
| --- | --- |

(a)

manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: manj razvite regije);

| (b) | regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 100 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: regije v prehodu); |
| --- | --- |

(b)

regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 100 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: regije v prehodu);

| (c) | bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 100 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: bolj razvite regije). |
| --- | --- |

(c)

bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 100 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 (v nadaljnjem besedilu: bolj razvite regije).

Razvrstitev regij v eno teh treh kategorij regije se določi glede na razmerje med BDP na prebivalca posamezne regije, merjenim po standardih kupne moči in izračunanim na podlagi podatkov Unije za obdobje 2015–2017, in povprečnim BDP na prebivalca v EU-27 za isto referenčno obdobje.

3.   Iz Kohezijskega sklada se podpirajo države članice, katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca, merjen po standardih kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje 2015–2017, ne dosega 90 % povprečnega BND na prebivalca v EU-27 za isto referenčno obdobje.

4.   Komisija sprejme odločitev v obliki izvedbenega akta, s katerim določi seznam regij, ki izpolnjujejo merila ene od treh kategorij regije, in držav članic, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3. Ta seznam velja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

Člen 109

Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo

1.   Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027 v okviru večletnega finančnega okvira, znašajo 330 234 776 621 EUR po cenah iz leta 2018 za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad ter 7 500 000 000 EUR po cenah iz leta 2018 za SPP.

Sredstva iz prvega pododstavka se za ukrepe iz člena 1(2) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (53) za namene uredbe o SPP dopolnijo z zneskom 10 000 000 000 EUR po cenah iz leta 2018. Ta znesek je zunanji namenski prejemek za namen člena 21(5) finančne uredbe.

Zneski iz prvega in drugega pododstavka se za namene načrtovanja in naknadne vključitve v proračun Unije indeksirajo za 2 % na leto.

2.   Komisija sprejme odločitev v obliki izvedbenega akta, s katerim določi letno razdelitev skupnih sredstev za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad po državah članicah za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ in, kadar je ustrezno, po kategoriji regije v skladu z metodologijami iz Priloge XXVI.

Pri tem določi tudi letno razdelitev skupnih sredstev po posamezni državi članici v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).

3.   Na pobudo Komisije se za tehnično pomoč dodeli 0,35 % sredstev iz prvega in drugega pododstavka odstavka 1, potem ko se odšteje podpora za IPE iz člena 110(3).

Člen 110

Sredstva za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg)

1.   Sredstva za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ v okviru večletnega finančnega okvira znašajo 97,6 % skupnih sredstev (tj. skupno 329 684 776 621 EUR) in se dodelijo, kot sledi:

| (a) | 61,3 % (tj. skupno 202 226 984 629 EUR) za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

61,3 % (tj. skupno 202 226 984 629 EUR) za manj razvite regije;

| (b) | 14,5 % (tj. skupno 47 771 802 082 EUR) za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

14,5 % (tj. skupno 47 771 802 082 EUR) za regije v prehodu;

| (c) | 8,3 % (tj. skupno 27 202 682 372 EUR) za bolj razvite regije; |
| --- | --- |

(c)

8,3 % (tj. skupno 27 202 682 372 EUR) za bolj razvite regije;

| (d) | 12,9 % (tj. skupno 42 555 570 217 EUR) za države članice, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(d)

12,9 % (tj. skupno 42 555 570 217 EUR) za države članice, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada;

| (e) | 0,6 % (tj. skupno 1 927 737 321 EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije, navedene v členu 349 PDEU, in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994; |
| --- | --- |

(e)

0,6 % (tj. skupno 1 927 737 321 EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije, navedene v členu 349 PDEU, in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994;

| (f) | 0,2 % (tj. skupno 500 000 000 EUR) za medregionalne naložbe v inovacije; |
| --- | --- |

(f)

0,2 % (tj. skupno 500 000 000 EUR) za medregionalne naložbe v inovacije;

| (g) | 2,3 % (tj. skupno 7 500 000 000 EUR) za Sklad za pravični prehod. |
| --- | --- |

(g)

2,3 % (tj. skupno 7 500 000 000 EUR) za Sklad za pravični prehod.

2.   Znesek razpoložljivih sredstev za ESS+ v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ znaša 87 319 331 844 EUR.

Znesek dodatnega financiranja za regije iz točke (e) odstavka 1, ki je dodeljen za ESS+, znaša 472 980 447 EUR.

3.   Znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki jo je treba prerazporediti v IPE, znaša 10 000 000 000 EUR. Porabi se za projekte prometne infrastrukture, pri čemer se upoštevajo potrebe držav članic in regij po vlaganju v infrastrukturo, in sicer se v ta namen objavijo posebni razpisi v skladu z uredbo o IPE izključno v državah članicah, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada.

Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi znesek, ki se ga iz dodelitve posamezni državi članici v okviru Kohezijskega sklada prerazporedi v IPE in se ga določi sorazmerno za celotno obdobje.

Sredstva, dodeljena posamezni državi članici v okviru Kohezijskega sklada, se ustrezno zmanjšajo.

Letne odobritve, ki ustrezajo podpori iz Kohezijskega sklada, navedeni v prvem pododstavku, se vnesejo v ustrezne proračunske vrstice IPE, začenši s proračunom za leto 2021.

30 % sredstev, prerazporejenih v IPE, je takoj po prerazporeditvi na voljo vsem državam članicam, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada, da z njimi financirajo projekte prometne infrastrukture v skladu z uredbo o IPE.

Za posebne razpise iz prvega pododstavka se uporabljajo pravila, ki se v skladu z uredbo o IPE uporabljajo za prometni sektor. Do 31. decembra 2023 se pri izbiri projektov, upravičenih do financiranja, upoštevajo nacionalne dodelitve v okviru Kohezijskega sklada v zvezi s 70 % sredstev, prerazporejenih v IPE.

Od 1. januarja 2024 se sredstva, ki so bila prerazporejena v IPE in niso bila dodeljena nobenemu projektu prometne infrastrukture, dajo na voljo vsem državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, da z njimi financirajo projekte prometne infrastrukture v skladu z uredbo o IPE.

Da se zagotovi podpora državam članicam, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada in ki imajo morda težave pri načrtovanju projektov, ki so dovolj dodelani ali kakovostni ali oboje in imajo dovolj veliko dodano vrednost Unije, se posebna pozornost nameni tehnični pomoči, namenjeni krepitvi institucionalnih zmogljivosti ter učinkovitosti javnih uprav in služb v zvezi z razvojem in izvajanjem projektov iz uredbe o IPE.

Komisija stori vse, kar je v njeni moči, da državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, omogoči, da do konca obdobja 2021–2027 dosežejo največjo možno absorpcijo zneska, prerazporejenega v IPE, med drugim tudi z organizacijo dodatnih razpisov.

Posebna pozornost in podpora iz osmega in devetega pododstavka se namenita tistim državam članicam, katerih BND na prebivalca, merjen po standardih kupne moči za obdobje 2015–2017, ne dosega 60 % povprečnega BND na prebivalca v EU-27.

V zvezi z državami članicami, katerih BND na prebivalca, merjen po standardih kupne moči za obdobje 2015–2017, ne dosega 60 % povprečnega BND na prebivalca v EU-27, se do 31. decembra 2024 zagotovi 70 % od 70 % zneska denarja, ki so ga te države članice prerazporedile v IPE.

4.   400 000 000 EUR sredstev za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ se dodeli evropski urbani pobudi, ki jo neposredno ali posredno upravlja Komisija.

5.   175 000 000 EUR sredstev iz ESS+ za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ se dodeli transnacionalnemu sodelovanju v podporo inovativnih rešitev v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

6.   Znesek iz točke (f) odstavka 1 se dodeli iz sredstev ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ za medregionalne naložbe v inovacije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja.

7.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo 2,4 % skupnih sredstev, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2021–2027 (tj. skupno 8 050 000 000 EUR).

8.   Znesek iz drugega pododstavka člena 109(1) je del sredstev za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“.

Člen 111

Možnost prerazporejanja sredstev

1.   Komisija lahko ugodi državi članici, ko ji ta ob predložitvi sporazuma o partnerstvu ali v okviru vmesnega pregleda predlaga, da se:

| (a) | največ 5 % prvotnih dodelitev za manj razvite regije prerazporedi na regije v prehodu ali bolj razvite regije ter z regij v prehodu na bolj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

največ 5 % prvotnih dodelitev za manj razvite regije prerazporedi na regije v prehodu ali bolj razvite regije ter z regij v prehodu na bolj razvite regije;

| (b) | dodelitve za bolj razvite regije ali regije v prehodu prerazporedijo na manj razvite regije ter z bolj razvitih regij na regije v prehodu. |
| --- | --- |

(b)

dodelitve za bolj razvite regije ali regije v prehodu prerazporedijo na manj razvite regije ter z bolj razvitih regij na regije v prehodu.

Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka lahko Komisija sprejme dodatno prerazporeditev največ 10 % skupnih dodelitev za manj razvite regije na regije v prehodu ali bolj razvite regije v tistih državah članicah, katerih BND na prebivalca, merjen po standardih kupne moči za obdobje 2015–2017, ne dosega 90 % povprečnega BND na prebivalca v EU-27. Sredstva za vsako dodatno prerazporeditev se uporabijo za prispevanje k ciljem politike iz točk (a) in (b) člena 5(1).

2.   Skupnih sredstev, dodeljenih posameznim državam članicam za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ni mogoče prerazporejati med tema ciljema.

3.   Da ohrani učinkovitost prispevka skladov k nalogam iz člena 5(2) in z odstopanjem od odstavka 2 tega člena, lahko Komisija v ustrezno utemeljenih okoliščinah in pod pogojem iz odstavka 4 tega člena z izvedbenim aktom sprejme predlog države članice iz njene prve predložitve sporazuma o partnerstvu, da se del njenih odobritev za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) prerazporedi na cilj „naložbe za delovna mesta in rast“.

4.   Delež cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v državi članici, ki je predložila predlog iz odstavka 3, znaša najmanj 35 % skupnega zneska, dodeljenega tej državi članici v zvezi s ciljem „naložbe za delovna mesta in rast“ in ciljem „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), po prerazporeditvi pa najmanj 25 % tega skupnega zneska.

Člen 112

Določitev stopenj sofinanciranja

1.   S sklepom o odobritvi programa se določi stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz skladov za posamezno prednostno nalogo.

2.   V sklepu Komisije se v zvezi s posamezno prednostno nalogo določi, ali se stopnja sofinanciranja za to nalogo aplicira na:

| (a) | skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali

| (b) | javni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

javni prispevek.

3.   Stopnja sofinanciranja za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ na ravni posamezne prednostne naloge ni višja od:

| (a) | 85 % za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

85 % za manj razvite regije;

| (b) | 70 % za regije v prehodu, ki so bile za obdobje 2014–2020 opredeljene kot manj razvite regije; |
| --- | --- |

(b)

70 % za regije v prehodu, ki so bile za obdobje 2014–2020 opredeljene kot manj razvite regije;

| (c) | 60 % za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(c)

60 % za regije v prehodu;

| (d) | 50 % za bolj razvite regije, ki so bile za obdobje 2014–2020 opredeljene kot regije v prehodu ali katerih BDP na prebivalca je bil nižji od 100 %; |
| --- | --- |

(d)

50 % za bolj razvite regije, ki so bile za obdobje 2014–2020 opredeljene kot regije v prehodu ali katerih BDP na prebivalca je bil nižji od 100 %;

| (e) | 40 % za bolj razvite regije. |
| --- | --- |

(e)

40 % za bolj razvite regije.

Stopnje sofinanciranja iz točke (a) prvega pododstavka se uporabljajo tudi za najbolj oddaljene regije, vključno z dodatnimi sredstvi za najbolj oddaljene regije.

Stopnja sofinanciranja za Kohezijski sklad na ravni posamezne prednostne naloge ni višja od 85 %.

V uredbi o ESS+ se lahko določijo višje stopnje sofinanciranja v skladu s členoma 10 in 14 navedene uredbe.

Stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za regijo, v kateri se nahaja območje ali območja, navedena v območnih načrtih za pravični prehod, za prednostno nalogo, ki jo podpira SPP, ne presega:

| (a) | 85 % za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

85 % za manj razvite regije;

| (b) | 70 % za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

70 % za regije v prehodu;

| (c) | 50 % za bolj razvite regije, |
| --- | --- |

(c)

50 % za bolj razvite regije,

4.   Stopnja sofinanciranja za programe Interreg ni višja od 80 %, razen v primerih, kadar se z uredbo o Interreg določijo višje stopnje sofinanciranja za programe Interreg v okviru sklopa D in programe zunanjega čezmejnega sodelovanja.

5.   Najvišje stopnje sofinanciranja iz odstavkov 3 in 4 se povečajo za deset odstotnih točk za prednostne naloge, ki se v celoti izvedejo v okviru lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost.

6.   Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo 100-odstotno.

NASLOV IX

PRENOS POOBLASTILA TER IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PRENOS POOBLASTILA TER IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

POGLAVJE I

POGLAVJE I

Prenos pooblastila in izvedbene določbe

Prenos pooblastila in izvedbene določbe

Člen 113

Prenos pooblastila glede nekaterih prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 114 za spremembo prilog k tej uredbi, razen prilog III, IV, XI, XIII, XIV, XVII in XXVI, da jih prilagodi glede na spremembe, nastale med programskim obdobjem.

Člen 114

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 79(4), 94(4) in 95(4) ter člena 113 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 1. julija 2021.

3.   Prenos pooblastila iz členov 79(4), 94(4) in 95(4), člena 113 ter člena 117(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 79(4), 94(4) in 95(4), člena 113 ter člena 117(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 115

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Prehodne in končne določbe

Prehodne in končne določbe

Člen 116

Pregled

Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2027 v skladu s členom 177 PDEU.

Člen 117

Prehodne določbe

1.   Uredba (EU) št. 1303/2013 ali kateri koli drugi akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, se še naprej uporablja le za operativne programe in operacije, ki se v navedenem obdobju podpirajo iz ESRR, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo.

2.   Pooblastilo, ki se v skladu z odstavkom 3 člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 prenese na Komisijo za sprejetje delegiranega akta v zvezi z Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, ostane v veljavi za programsko obdobje 2021–2027. Prenos pooblastila se izvede v skladu s členom 114 te uredbe.

Člen 118

Pogoji za operacije, za katere se uporablja večfazno izvajanje

1.   Organ upravljanja lahko izbere operacijo, ki predstavlja drugo fazo operacije, ki je bila izbrana za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in na tej podlagi tudi začeta, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | operacija, izbrana za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013, ima dve s finančnega vidika določljivi fazi, z ločenimi revizijskimi sledmi; |
| --- | --- |

(a)

operacija, izbrana za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013, ima dve s finančnega vidika določljivi fazi, z ločenimi revizijskimi sledmi;

| (b) | skupni stroški operacije iz točke (a) presegajo 5 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

skupni stroški operacije iz točke (a) presegajo 5 000 000 EUR;

| (c) | izdatki, vključeni v zahtevek za plačilo v zvezi s prvo fazo, niso vključeni v zahtevke za plačilo v zvezi z drugo fazo; |
| --- | --- |

(c)

izdatki, vključeni v zahtevek za plačilo v zvezi s prvo fazo, niso vključeni v zahtevke za plačilo v zvezi z drugo fazo;

| (d) | druga faza operacije je skladna z veljavnim pravom in je upravičena do podpore iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada ali ESPRA na podlagi določb te uredbe ali uredb za posamezne sklade; |
| --- | --- |

(d)

druga faza operacije je skladna z veljavnim pravom in je upravičena do podpore iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada ali ESPRA na podlagi določb te uredbe ali uredb za posamezne sklade;

| (e) | država članica se v končnem poročilu o izvajanju ali, če gre za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, v zadnjem letnem poročilu o izvajanju, predloženem v skladu s členom 141 Uredbe (ES) št. 1303/2013, zaveže, da bo v programskem obdobju dokončala drugo in končno fazo in jo naredila operativno. |
| --- | --- |

(e)

država članica se v končnem poročilu o izvajanju ali, če gre za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, v zadnjem letnem poročilu o izvajanju, predloženem v skladu s členom 141 Uredbe (ES) št. 1303/2013, zaveže, da bo v programskem obdobju dokončala drugo in končno fazo in jo naredila operativno.

2.   Določbe te uredbe se uporabljajo za drugo fazo operacije.

Člen 119

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  
  UL C 62, 15.2.2019, str. 83.

1

(2)  
  UL C 86, 7.3.2019, str. 41.

2

(3)  
  UL C 17, 14.1.2019, str. 1.

3

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 638) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (glej stran 159 tega Uradnega lista).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (glej stran 159 tega Uradnega lista).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (glej stran 159 tega Uradnega lista).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (glej stran 159 tega Uradnega lista).

15

(16)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/783 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (UL L 172, 17.5.2021, str. 53).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28 aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

19

(20)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

22

(23)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

23

(24)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

25

(26)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

26

(27)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

27

(28)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

28

(29)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

29

(30)  Uredba Komisije (EU) 2016/2066 z dne 21. novembra 2016 o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 322, 29.11.2016, str. 1).

30

(31)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

31

(32)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

32

(33)  Uredba (EU) 2021/1060 (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

33

(34)  Uredba (EU) 2021/1060 (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

34

(35)  Uredba (EU) 2021/1060 (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

35

(36)  Uredba (EU) 2021/1060 (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

36

(37)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

37

de minimis

(38)  Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45).

38

de minimis

(39)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

39

(40)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

40

(41)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

41

(42)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

42

(43)  Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1).

43

(44)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

44

(45)  Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

45

(46)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

46

(47)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).

47

(48)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

48

(49)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

49

(50)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

50

(51)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

51

(52)  Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

52

(53)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433I, 22.12.2020, str. 23).

53

---

PRILOGA I

RAZSEŽNOSTI IN KODE ZA VRSTE UKREPOV ZA ESRR, ESS+, KOHEZIJSKI SKLAD IN SPP – ČLEN 22(5)

RAZPREDELNICA 1: RAZSEŽNOSTI IN KODE ZA VRSTE UKREPOV (1), (2)

| PODROČJE UKREPANJA (3) | Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb | Koeficient za izračun podpore ciljem na področju okolja |
| --- | --- | --- |
| Cilj politike št. 1: Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT |
| 001 | Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 002 | Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v malih in srednjih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 003 | Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v velikih podjetjih (4), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 004 | Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v javnih raziskovalnih središčih in terciarnem izobraževanju, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 005 | Naložbe v neopredmetena sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 006 | Naložbe v neopredmetena sredstva v MSP (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 007 | Naložbe v neopredmetena sredstva v velikih podjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 008 | Naložbe v neopredmetena sredstva v javnih raziskovalnih središčih in terciarnem izobraževanju, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi | 0 % | 0 % |
| 009 | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v mikropodjetjih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti) | 0 % | 0 % |
| 010 | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v MSP, vključno z mreženjem | 0 % | 0 % |
| 011 | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v velikih podjetjih, vključno z mreženjem | 0 % | 0 % |
| 012 | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih, terciarnem izobraževanju in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti) | 0 % | 0 % |
| 013 | Digitalizacija MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) | 0 % | 0 % |
| 014 | Digitalizacija velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) | 0 % | 0 % |
| 015 | Digitalizacija MSP ali velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) v skladu z merili za zmanjšanje toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (5) | 40 % | 0 % |
| 016 | Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije | 0 % | 0 % |
| 017 | Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije v skladu z merili za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (6) | 40 % | 0 % |
| 018 | Storitve in aplikacije IT za digitalna znanja in spretnosti in digitalno vključenost | 0 % | 0 % |
| 019 | Storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo, internetom stvari za telesno dejavnost in sosedsko pomočjo za samostojno življenje) | 0 % | 0 % |
| 020 | Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji) | 0 % | 0 % |
| 021 | Razvoj podjetij in internacionalizacija MSP, vključno s produktivnimi naložbami | 0 % | 0 % |
| 022 | Podpora velikim podjetjem s finančnimi instrumenti, vključno s produktivnimi naložbami | 0 % | 0 % |
| 023 | Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo, podjetništvo in prilagodljivost podjetij na spremembe | 0 % | 0 % |
| 024 | Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami) | 0 % | 0 % |
| 025 | Inkubacija, podpora „spin off“ in „spin out“ podjetjem ter zagonskim podjetjem | 0 % | 0 % |
| 026 | Podpora inovacijskim grozdom, tudi med podjetji, raziskovalnimi organizacijami ter javnimi organi in poslovnimi mrežami, ki koristijo predvsem MSP | 0 % | 0 % |
| 027 | Inovacijski procesi v MSP (inovacije na področjih procesa, organizacije, trženja, soustvarjanja, uporabnikov in povpraševanja) | 0 % | 0 % |
| 028 | Prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi središči in sektorjem terciarnega izobraževanja | 0 % | 0 % |
| 029 | Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi središči in univerzami s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu, odpornosti in prilagajanju podnebnim spremembam | 100 % | 40 % |
| 030 | Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, ki se osredotočajo na krožno gospodarstvo | 40 % | 100 % |
| 031 | Financiranje obratih sredstev v MSP v obliki nepovratnih sredstev za reševanje izrednih razmer (7) | 0 % | 0 % |
| 032 | IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (hrbtenično omrežje/vmesno povezovalno omrežje) | 0 % | 0 % |
| 033 | IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za večstanovanjske objekte) | 0 % | 0 % |
| 034 | IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za stanovanjske in poslovne objekte) | 0 % | 0 % |
| 035 | IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do bazne postaje za naprednejšo brezžično komunikacijo) | 0 % | 0 % |
| 036 | IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo) | 0 % | 0 % |
| 037 | IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo) v skladu z merili za zmanjšanje emisij ogljika in energetsko učinkovitost (8) | 40 % | 0 % |
| Cilj politike št. 2: Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti |
| 038 | Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi | 40 % | 40 % |
| 039 | Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v velikih podjetjih ter podporni ukrepi | 40 % | 40 % |
| 040 | Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ali velikih podjetjih ter podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (9) | 100 % | 40 % |
| 041 | Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi | 40 % | 40 % |
| 042 | Energetsko učinkovita prenova obstoječega stavbnega fonda, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (10) | 100 % | 40 % |
| 043 | Gradnja novih energetsko učinkovitih stavb (11) | 40 % | 40 % |
| 044 | Energetsko učinkovita prenova javne infrastrukture ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi | 40 % | 40 % |
| 045 | Energetsko učinkovita prenova javne infrastrukture ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (12) | 100 % | 40 % |
| 046 | Podpora subjektom, ki ponujajo storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe, vključno z ukrepi za ozaveščanje | 100 % | 40 % |
| 047 | Energija iz obnovljivih virov: veter | 100 % | 40 % |
| 048 | Energija iz obnovljivih virov: sončna energija | 100 % | 40 % |
| 049 | Energija iz obnovljivih virov: biomasa (13) | 40 % | 40 % |
| 050 | Energija iz obnovljivih virov: biomasa z visokimi prihranki emisij toplogrednih plinov (14) | 100 % | 40 % |
| 051 | Energija iz obnovljivih virov: morje | 100 % | 40 % |
| 052 | Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno z geotermalno energijo) | 100 % | 40 % |
| 053 | Pametni energetski sistemi (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT) ter povezano shranjevanje | 100 % | 40 % |
| 054 | Visoko učinkovita soproizvodnja, daljinsko ogrevanje in hlajenje | 40 % | 40 % |
| 055 (15) | Visoko učinkovita soproizvodnja toplote in električne energije, daljinsko ogrevanje in hlajenje z nizkimi emisijami v življenjskem ciklu (16) | 100 % | 40 % |
| 056 | Zamenjave ogrevalnih sistemov na osnovi premoga z ogrevalnimi sistemi na osnovi plina z namenom blažitve podnebnih sprememb | 0 % | 0 % |
| 057 | Distribucija in transport zemeljskega plina, ki nadomešča premog | 0 % | 0 % |
| 058 | Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: poplave in zemeljski plazovi (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč) | 100 % | 100 % |
| 059 | Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: požari (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč) | 100 % | 100 % |
| 060 | Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: drugo, npr. nevihte in suša (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč) | 100 % | 100 % |
| 061 | Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (na primer potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč) | 0 % | 100 % |
| 062 | Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo) | 0 % | 100 % |
| 063 | Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo) v skladu z merili učinkovitosti (17) | 40 % | 100 % |
| 064 | Gospodarjenje z vodnimi viri in varovanje vodnih virov (vključno z upravljanjem povodij, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, ponovno uporabo, zmanjševanjem puščanja) | 40 % | 100 % |
| 065 | Zbiranje in čiščenje odpadne vode | 0 % | 100 % |
| 066 | Zbiranje in čiščenje odpadne vode v skladu z merili energetske učinkovitosti (18) | 40 % | 100 % |
| 067 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, minimalizacijo, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje | 40 % | 100 % |
| 068 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: obdelava ostankov odpadkov | 0 % | 100 % |
| 069 | Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, minimalizacijo, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje | 40 % | 100 % |
| 070 | Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: preostali in nevarni odpadki | 0 % | 100 % |
| 071 | Spodbujanje uporabe recikliranih materialov kot surovin | 0 % | 100 % |
| 072 | Uporaba recikliranih materialov kot surovin v skladu z merili učinkovitosti (19) | 100 % | 100 % |
| 073 | Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč | 0 % | 100 % |
| 074 | Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč v skladu z merili učinkovitosti (20) | 40 % | 100 % |
| 075 | Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP | 40 % | 40 % |
| 076 | Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v velikih podjetjih | 40 % | 40 % |
| 077 | Ukrepi za izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje hrupa | 40 % | 100 % |
| 078 | Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000 | 40 % | 100 % |
| 079 | Varstvo narave in biotske raznovrstnosti, naravna dediščina in viri, zelena in modra infrastruktura | 40 % | 100 % |
| 080 | Drugi ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na področju ohranjanja in obnavljanja naravnih območij z visokim potencialom za absorpcijo in skladiščenje ogljika, npr. s ponovno vzpostavitvijo močvirnatih območij, zajemanjem deponijskega plina | 100 % | 100 % |
| 081 | Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet (21) | 100 % | 40 % |
| 082 | Vozni park za okolju prijazen mestni promet (22) | 100 % | 40 % |
| 083 | Kolesarska infrastruktura | 100 % | 100 % |
| 084 | Digitalizacija mestnega prometa | 0 % | 0 % |
| 085 | Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: mestni promet | 40 % | 0 % |
| 086 | Infrastruktura za alternativna goriva (23) | 100 % | 40 % |
| Cilj politike št. 3: Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti |
| 087 (24) | Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T | 0 % | 0 % |
| 088 | Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T | 0 % | 0 % |
| 089 | Novo zgrajene ali nadgrajene sekundarne cestne povezave na cestno omrežje in vozlišča TEN-T | 0 % | 0 % |
| 090 | Novo zgrajene ali nadgrajene druge nacionalne, regionalne in lokalne dovozne ceste | 0 % | 0 % |
| 091 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T | 0 % | 0 % |
| 092 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T | 0 % | 0 % |
| 093 | Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste) | 0 % | 0 % |
| 094 | Digitalizacija prometa: cesta | 0 % | 0 % |
| 095 | Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: cesta | 40 % | 0 % |
| 096 | Novo zgrajene ali nadgrajene železnice – osrednje omrežje TEN-T | 100 % | 40 % |
| 097 | Novo zgrajene ali nadgrajene železnice – celostno omrežje TEN-T | 100 % | 40 % |
| 098 | Druge novo zgrajene ali nadgrajene železnice | 40 % | 40 % |
| 099 | Druge novo zgrajene ali nadgrajene železnice – emisije električne energije/ničelne emisije (25) | 100 % | 40 % |
| 1000 | Obnovljene ali posodobljene železnice – osrednje omrežje TEN-T | 100 % | 40 % |
| 101 | Obnovljene ali posodobljene železnice – celostno omrežje TEN-T | 100 % | 40 % |
| 102 | Druge obnovljene ali posodobljene železnice | 40 % | 40 % |
| 103 | Druge obnovljene ali posodobljene železnice – emisije električne energije/ničelne emisije (26) | 100 % | 40 % |
| 104 | Digitalizacija prometa: železnica | 40 % | 0 % |
| 105 | Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) | 40 % | 40 % |
| 106 | Gibljiva sredstva železnic | 0 % | 40 % |
| 107 | Gibljiva sredstva železnic brez emisij/z električnim pogonom (26) | 100 % | 40 % |
| 108 | Multimodalni prevoz (TEN-T) | 40 % | 40 % |
| 109 | Multimodalni prevoz (ne mestni) | 40 % | 40 % |
| 110 | Morska pristanišča (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 111 | Pomorska pristanišča (TEN-T), razen objektov za prenos fosilnih goriv | 40 % | 0 % |
| 112 | Druga morska pristanišča | 0 % | 0 % |
| 113 | Druga morska pristanišča, razen objektov za prenos fosilnih goriv | 40 % | 0 % |
| 114 | Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 115 | Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T), razen objektov za prenos fosilnih goriv | 40 % | 0 % |
| 116 | Celinske vodne poti in pristanišča (regionalna in lokalna) | 0 % | 0 % |
| 117 | Celinske vodne poti in pristanišča (regionalna in lokalna), razen objektov za prenos fosilnih goriv | 40 % | 0 % |
| 118 | Sistemi varnosti, zaščite in upravljanja zračnega prometa za obstoječa letališča | 0 % | 0 % |
| 119 | Digitalizacija prometa: drugi načini prevoza | 0 % | 0 % |
| 120 | Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: drugi načini prevoza | 40 % | 0 % |
| Cilj politike št. 4: Bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic |
| 121 | Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje | 0 % | 0 % |
| 122 | Infrastruktura za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje | 0 % | 0 % |
| 123 | Infrastruktura za terciarno izobraževanje | 0 % | 0 % |
| 124 | Infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih | 0 % | 0 % |
| 125 | Stanovanjska infrastruktura za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo | 0 % | 0 % |
| 126 | Stanovanjska infrastruktura (razen za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo) | 0 % | 0 % |
| 127 | Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k socialni vključenosti v skupnost | 0 % | 0 % |
| 128 | Zdravstvena infrastruktura | 0 % | 0 % |
| 129 | Zdravstvena oprema | 0 % | 0 % |
| 130 | Gibljiva sredstva v zdravstvu | 0 % | 0 % |
| 131 | Digitalizacija v zdravstvu | 0 % | 0 % |
| 132 | Kritična oprema in zaloge, ki so potrebne za reševanje izrednih | 0 % | 0 % |
| 133 | Začasna sprejemna infrastruktura za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo | 0 % | 0 % |
| 134 | Ukrepi za izboljšanje dostopa do zaposlitve | 0 % | 0 % |
| 135 | Ukrepi za spodbujanje dostopa do zaposlitve dolgotrajno brezposelnih | 0 % | 0 % |
| 136 | Posebna podpora za zaposlovanje mladih in socialno-ekonomsko vključevanje mladih | 0 % | 0 % |
| 137 | Podpora za samozaposlovanje in zagon podjetij | 0 % | 0 % |
| 138 | Podpora za socialno gospodarstvo in socialna podjetja | 0 % | 0 % |
| 139 | Ukrepi za posodobitev in okrepitev institucij trga dela in storitve za ocenjevanje in predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih ter za zagotovitev pravočasne in prilagojene pomoči | 0 % | 0 % |
| 140 | Podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela ter prehode | 0 % | 0 % |
| 141 | Podpora mobilnosti delovne sile | 0 % | 0 % |
| 142 | Ukrepi za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela in zmanjšanje razlik med spoloma na trgu dela | 0 % | 0 % |
| 143 | Ukrepi za spodbujanje usklajevanja družinskega in poklicnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva in oskrbe vzdrževanih oseb | 0 % | 0 % |
| 144 | Ukrepi za zdravo in dobro prilagojeno delovno okolje za obravnavanje zdravstvenih tveganj, vključno s spodbujanjem telesne dejavnosti | 0 % | 0 % |
| 145 | Podpora za razvoj digitalnih znanj in spretnosti | 0 % | 0 % |
| 146 | Podpora za prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe | 0 % | 0 % |
| 147 | Ukrepi za spodbujanje aktivnega in zdravega staranja | 0 % | 0 % |
| 148 | Podpora za predšolsko vzgojo in izobraževanje (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 149 | Podpora za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 150 | Podpora za terciarno izobraževanje (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 151 | Podpora za izobraževanje odraslih (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 152 | Ukrepi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe v družbi | 0 % | 0 % |
| 153 | Možnosti vključevanja in ponovnega zaposlovanja prikrajšanih ljudi | 0 % | 0 % |
| 154 | Ukrepi za izboljšanje dostopa marginaliziranih skupin, kot so Romi, do izobraževanja in zaposlitve ter za spodbujanje njihove socialne vključenosti | 0 % | 0 % |
| 155 | Podpora civilni družbi, ki dela z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi | 0 % | 0 % |
| 156 | Posebni ukrepi za povečanje udeležbe državljanov tretjih držav v zaposlovanju | 0 % | 0 % |
| 157 | Ukrepi za socialno vključenost državljanov tretjih držav | 0 % | 0 % |
| 158 | Ukrepi za izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev | 0 % | 0 % |
| 159 | Ukrepi za izboljšanje zagotavljanja storitev oskrbe v okviru družine in skupnosti | 0 % | 0 % |
| 160 | Ukrepi za večjo dostopnost, učinkovitost in vzdržljivost zdravstvenih sistemov (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 161 | Ukrepi za izboljšanje dostopa do dolgotrajne oskrbe (razen infrastrukture) | 0 % | 0 % |
| 162 | Ukrepi za posodobitev sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite | 0 % | 0 % |
| 163 | Spodbujanje socialne vključenosti ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj ogroženimi in otroki | 0 % | 0 % |
| 164 | Odprava materialne prikrajšanosti prek pomoči v hrani in/ali materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi | 0 % | 0 % |
| Cilj politike št. 5: Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud |
| 165 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma in turističnih storitev | 0 % | 0 % |
| 166 | Varstvo, razvoj in spodbujanje kulturne dediščine in kulturnih storitev | 0 % | 0 % |
| 167 | Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma, razen območij Natura 2000 | 0 % | 100 % |
| 168 | Fizična oživitev in varovanje javnih prostorov | 0 % | 0 % |
| 169 | Pobude na področju teritorialnega razvoja, vključno s pripravo teritorialnih strategij | 0 % | 0 % |
| Druge kode v zvezi s cilji politike št. 1–5 |
| 170 | Izboljšanje zmogljivosti organov in teles, pristojnih za programe in povezanih z izvrševanjem skladov | 0 % | 0 % |
| 171 | Krepitev sodelovanja s partnerji znotraj in zunaj države članice | 0 % | 0 % |
| 172 | Navzkrižno financiranje v okviru ESRR (podpora ukrepom ESS+, ki so potrebni za izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESRR in so z njim neposredno povezani) | 0 % | 0 % |
| 173 | Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje projektov teritorialnega sodelovanja in pobud v čezmejnem, transnacionalnem, pomorskem in medregionalnem kontekstu | 0 % | 0 % |
| 174 | Interreg: upravljanje mejnih prehodov ter mobilnost in upravljanje migracij | 0 % | 0 % |
| 175 | Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za morebitne dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti | 0 % | 0 % |
| 176 | Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga | 0 % | 0 % |
| 177 | Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti | 40 % | 40 % |
| 178 | Najbolj oddaljene regije: letališča | 0 % | 0 % |
| Tehnična pomoč |
| 179 | Obveščanje in komuniciranje | 0 % | 0 % |
| 180 | Priprava, izvajanje, spremljanje in nadzor | 0 % | 0 % |
| 181 | Vrednotenje in študije, zbiranje podatkov | 0 % | 0 % |
| 182 | Krepitev zmogljivosti organov držav članic, upravičencev in zadevnih partnerjev | 0 % | 0 % |

PODROČJE UKREPANJA (3)

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju okolja

Cilj politike št. 1: Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT

001

Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

002

Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v malih in srednjih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

003

Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v velikih podjetjih (4), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

004

Naložbe v osnovna sredstva, vključno v raziskovalno infrastrukturo, v javnih raziskovalnih središčih in terciarnem izobraževanju, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

005

Naložbe v neopredmetena sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

006

Naložbe v neopredmetena sredstva v MSP (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

007

Naložbe v neopredmetena sredstva v velikih podjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

008

Naložbe v neopredmetena sredstva v javnih raziskovalnih središčih in terciarnem izobraževanju, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

0 %

0 %

009

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v mikropodjetjih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti)

0 %

0 %

010

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v MSP, vključno z mreženjem

0 %

0 %

011

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v velikih podjetjih, vključno z mreženjem

0 %

0 %

012

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti v javnih raziskovalnih središčih, terciarnem izobraževanju in kompetenčnih središčih, vključno z mreženjem (industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj, študije izvedljivosti)

0 %

0 %

013

Digitalizacija MSP (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B)

0 %

0 %

014

Digitalizacija velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B)

0 %

0 %

015

Digitalizacija MSP ali velikih podjetij (vključno z e-trgovanjem, e-poslovanjem in v omrežje povezanimi poslovnimi procesi, vozlišči za digitalne inovacije, živimi laboratoriji, spletnimi podjetji ter zagonskimi podjetji na področju IKT, B2B) v skladu z merili za zmanjšanje toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (5)

40 %

0 %

016

Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije

0 %

0 %

017

Vladne rešitve IKT, e-storitve, aplikacije v skladu z merili za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali energetsko učinkovitost (6)

40 %

0 %

018

Storitve in aplikacije IT za digitalna znanja in spretnosti in digitalno vključenost

0 %

0 %

019

Storitve in aplikacije za e-zdravje (vključno z e-oskrbo, internetom stvari za telesno dejavnost in sosedsko pomočjo za samostojno življenje)

0 %

0 %

020

Poslovna infrastruktura za MSP (vključno z industrijskimi parki in območji)

0 %

0 %

021

Razvoj podjetij in internacionalizacija MSP, vključno s produktivnimi naložbami

0 %

0 %

022

Podpora velikim podjetjem s finančnimi instrumenti, vključno s produktivnimi naložbami

0 %

0 %

023

Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo, podjetništvo in prilagodljivost podjetij na spremembe

0 %

0 %

024

Napredne pomožne storitve za MSP in skupine MSP (vključno z upravljavskimi, trženjskimi in oblikovalskimi storitvami)

0 %

0 %

025

Inkubacija, podpora „spin off“ in „spin out“ podjetjem ter zagonskim podjetjem

0 %

0 %

026

Podpora inovacijskim grozdom, tudi med podjetji, raziskovalnimi organizacijami ter javnimi organi in poslovnimi mrežami, ki koristijo predvsem MSP

0 %

0 %

027

Inovacijski procesi v MSP (inovacije na področjih procesa, organizacije, trženja, soustvarjanja, uporabnikov in povpraševanja)

0 %

0 %

028

Prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi središči in sektorjem terciarnega izobraževanja

0 %

0 %

029

Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi središči in univerzami s poudarkom na nizkoogljičnem gospodarstvu, odpornosti in prilagajanju podnebnim spremembam

100 %

40 %

030

Raziskovalni in inovacijski procesi, prenos tehnologije ter sodelovanje med podjetji, ki se osredotočajo na krožno gospodarstvo

40 %

100 %

031

Financiranje obratih sredstev v MSP v obliki nepovratnih sredstev za reševanje izrednih razmer (7)

0 %

0 %

032

IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (hrbtenično omrežje/vmesno povezovalno omrežje)

0 %

0 %

033

IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za večstanovanjske objekte)

0 %

0 %

034

IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do razdelilne točke na končni lokaciji za stanovanjske in poslovne objekte)

0 %

0 %

035

IKT: zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja (dostop/lokalna zanka, katere učinkovitost je enakovredna namestitvi optičnih vlaken do bazne postaje za naprednejšo brezžično komunikacijo)

0 %

0 %

036

IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo)

0 %

0 %

037

IKT: druge vrste infrastrukture IKT (vključno z obsežnimi računalniškimi viri/opremo, podatkovnimi centri, senzorji in drugo brezžično opremo) v skladu z merili za zmanjšanje emisij ogljika in energetsko učinkovitost (8)

40 %

0 %

Cilj politike št. 2: Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti

038

Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ter podporni ukrepi

40 %

40 %

039

Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v velikih podjetjih ter podporni ukrepi

40 %

40 %

040

Energetska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ali velikih podjetjih ter podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (9)

100 %

40 %

041

Prenova obstoječega stanovanjskega fonda za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

40 %

40 %

042

Energetsko učinkovita prenova obstoječega stavbnega fonda, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (10)

100 %

40 %

043

Gradnja novih energetsko učinkovitih stavb (11)

40 %

40 %

044

Energetsko učinkovita prenova javne infrastrukture ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi

40 %

40 %

045

Energetsko učinkovita prenova javne infrastrukture ali ukrepi za večjo energetsko učinkovitost, predstavitveni projekti in podporni ukrepi v skladu z merili za energetsko učinkovitost (12)

100 %

40 %

046

Podpora subjektom, ki ponujajo storitve, ki prispevajo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in odpornosti na podnebne spremembe, vključno z ukrepi za ozaveščanje

100 %

40 %

047

Energija iz obnovljivih virov: veter

100 %

40 %

048

Energija iz obnovljivih virov: sončna energija

100 %

40 %

049

Energija iz obnovljivih virov: biomasa (13)

40 %

40 %

050

Energija iz obnovljivih virov: biomasa z visokimi prihranki emisij toplogrednih plinov (14)

100 %

40 %

051

Energija iz obnovljivih virov: morje

100 %

40 %

052

Energija iz drugih obnovljivih virov (vključno z geotermalno energijo)

100 %

40 %

053

Pametni energetski sistemi (vključno z inteligentnimi energetskimi omrežji in sistemi IKT) ter povezano shranjevanje

100 %

40 %

054

Visoko učinkovita soproizvodnja, daljinsko ogrevanje in hlajenje

40 %

40 %

055 (15)

Visoko učinkovita soproizvodnja toplote in električne energije, daljinsko ogrevanje in hlajenje z nizkimi emisijami v življenjskem ciklu (16)

100 %

40 %

056

Zamenjave ogrevalnih sistemov na osnovi premoga z ogrevalnimi sistemi na osnovi plina z namenom blažitve podnebnih sprememb

0 %

0 %

057

Distribucija in transport zemeljskega plina, ki nadomešča premog

0 %

0 %

058

Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: poplave in zemeljski plazovi (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč)

100 %

100 %

059

Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: požari (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč)

100 %

100 %

060

Prilagajanje ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami ter preprečevanje in obvladovanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami: drugo, npr. nevihte in suša (vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč)

100 %

100 %

061

Preprečevanje tveganj in upravljanje nepodnebnih naravnih tveganj (na primer potresov) in tveganj v povezavi s človekovim delovanjem (na primer tehnoloških nesreč), vključno z ozaveščanjem, civilno zaščito ter sistemi, infrastrukturo in ekosistemskimi pristopi za obvladovanje nesreč)

0 %

100 %

062

Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo)

0 %

100 %

063

Oskrba z vodo za prehrano ljudi (infrastruktura za pridobivanje, čiščenje, shranjevanje in distribucijo, ukrepi za večjo učinkovitost, oskrba s pitno vodo) v skladu z merili učinkovitosti (17)

40 %

100 %

064

Gospodarjenje z vodnimi viri in varovanje vodnih virov (vključno z upravljanjem povodij, posebnimi ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam, ponovno uporabo, zmanjševanjem puščanja)

40 %

100 %

065

Zbiranje in čiščenje odpadne vode

0 %

100 %

066

Zbiranje in čiščenje odpadne vode v skladu z merili energetske učinkovitosti (18)

40 %

100 %

067

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, minimalizacijo, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje

40 %

100 %

068

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: obdelava ostankov odpadkov

0 %

100 %

069

Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: ukrepi za preprečevanje, minimalizacijo, sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje

40 %

100 %

070

Ravnanje z gospodarskimi in industrijskimi odpadki: preostali in nevarni odpadki

0 %

100 %

071

Spodbujanje uporabe recikliranih materialov kot surovin

0 %

100 %

072

Uporaba recikliranih materialov kot surovin v skladu z merili učinkovitosti (19)

100 %

100 %

073

Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč

0 %

100 %

074

Sanacija industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč v skladu z merili učinkovitosti (20)

40 %

100 %

075

Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v MSP

40 %

40 %

076

Podpora okolju prijaznim proizvodnim procesom in učinkoviti rabi virov v velikih podjetjih

40 %

40 %

077

Ukrepi za izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje hrupa

40 %

100 %

078

Varstvo, obnova in trajnostno izkoriščanje območij Natura 2000

40 %

100 %

079

Varstvo narave in biotske raznovrstnosti, naravna dediščina in viri, zelena in modra infrastruktura

40 %

100 %

080

Drugi ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na področju ohranjanja in obnavljanja naravnih območij z visokim potencialom za absorpcijo in skladiščenje ogljika, npr. s ponovno vzpostavitvijo močvirnatih območij, zajemanjem deponijskega plina

100 %

100 %

081

Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet (21)

100 %

40 %

082

Vozni park za okolju prijazen mestni promet (22)

100 %

40 %

083

Kolesarska infrastruktura

100 %

100 %

084

Digitalizacija mestnega prometa

0 %

0 %

085

Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: mestni promet

40 %

0 %

086

Infrastruktura za alternativna goriva (23)

100 %

40 %

Cilj politike št. 3: Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti

087 (24)

Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T

0 %

0 %

088

Novo zgrajene ali nadgrajene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T

0 %

0 %

089

Novo zgrajene ali nadgrajene sekundarne cestne povezave na cestno omrežje in vozlišča TEN-T

0 %

0 %

090

Novo zgrajene ali nadgrajene druge nacionalne, regionalne in lokalne dovozne ceste

0 %

0 %

091

Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T

0 %

0 %

092

Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T

0 %

0 %

093

Druge obnovljene ali posodobljene ceste (avtoceste ter nacionalne, regionalne ali lokalne ceste)

0 %

0 %

094

Digitalizacija prometa: cesta

0 %

0 %

095

Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: cesta

40 %

0 %

096

Novo zgrajene ali nadgrajene železnice – osrednje omrežje TEN-T

100 %

40 %

097

Novo zgrajene ali nadgrajene železnice – celostno omrežje TEN-T

100 %

40 %

098

Druge novo zgrajene ali nadgrajene železnice

40 %

40 %

099

Druge novo zgrajene ali nadgrajene železnice – emisije električne energije/ničelne emisije (25)

100 %

40 %

1000

Obnovljene ali posodobljene železnice – osrednje omrežje TEN-T

100 %

40 %

101

Obnovljene ali posodobljene železnice – celostno omrežje TEN-T

100 %

40 %

102

Druge obnovljene ali posodobljene železnice

40 %

40 %

103

Druge obnovljene ali posodobljene železnice – emisije električne energije/ničelne emisije (26)

100 %

40 %

104

Digitalizacija prometa: železnica

40 %

0 %

105

Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS)

40 %

40 %

106

Gibljiva sredstva železnic

0 %

40 %

107

Gibljiva sredstva železnic brez emisij/z električnim pogonom (26)

100 %

40 %

108

Multimodalni prevoz (TEN-T)

40 %

40 %

109

Multimodalni prevoz (ne mestni)

40 %

40 %

110

Morska pristanišča (TEN-T)

0 %

0 %

111

Pomorska pristanišča (TEN-T), razen objektov za prenos fosilnih goriv

40 %

0 %

112

Druga morska pristanišča

0 %

0 %

113

Druga morska pristanišča, razen objektov za prenos fosilnih goriv

40 %

0 %

114

Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T)

0 %

0 %

115

Celinske vodne poti in pristanišča (TEN-T), razen objektov za prenos fosilnih goriv

40 %

0 %

116

Celinske vodne poti in pristanišča (regionalna in lokalna)

0 %

0 %

117

Celinske vodne poti in pristanišča (regionalna in lokalna), razen objektov za prenos fosilnih goriv

40 %

0 %

118

Sistemi varnosti, zaščite in upravljanja zračnega prometa za obstoječa letališča

0 %

0 %

119

Digitalizacija prometa: drugi načini prevoza

0 %

0 %

120

Digitalizacija prometa, če je delno namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov: drugi načini prevoza

40 %

0 %

Cilj politike št. 4: Bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic

121

Infrastruktura za predšolsko vzgojo in izobraževanje

0 %

0 %

122

Infrastruktura za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje

0 %

0 %

123

Infrastruktura za terciarno izobraževanje

0 %

0 %

124

Infrastruktura za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter izobraževanje odraslih

0 %

0 %

125

Stanovanjska infrastruktura za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo

0 %

0 %

126

Stanovanjska infrastruktura (razen za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo)

0 %

0 %

127

Druga socialna infrastruktura, ki prispeva k socialni vključenosti v skupnost

0 %

0 %

128

Zdravstvena infrastruktura

0 %

0 %

129

Zdravstvena oprema

0 %

0 %

130

Gibljiva sredstva v zdravstvu

0 %

0 %

131

Digitalizacija v zdravstvu

0 %

0 %

132

Kritična oprema in zaloge, ki so potrebne za reševanje izrednih

0 %

0 %

133

Začasna sprejemna infrastruktura za migrante, begunce in osebe, ki so upravičene do mednarodne zaščite ali so zaprosile zanjo

0 %

0 %

134

Ukrepi za izboljšanje dostopa do zaposlitve

0 %

0 %

135

Ukrepi za spodbujanje dostopa do zaposlitve dolgotrajno brezposelnih

0 %

0 %

136

Posebna podpora za zaposlovanje mladih in socialno-ekonomsko vključevanje mladih

0 %

0 %

137

Podpora za samozaposlovanje in zagon podjetij

0 %

0 %

138

Podpora za socialno gospodarstvo in socialna podjetja

0 %

0 %

139

Ukrepi za posodobitev in okrepitev institucij trga dela in storitve za ocenjevanje in predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih ter za zagotovitev pravočasne in prilagojene pomoči

0 %

0 %

140

Podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela ter prehode

0 %

0 %

141

Podpora mobilnosti delovne sile

0 %

0 %

142

Ukrepi za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela in zmanjšanje razlik med spoloma na trgu dela

0 %

0 %

143

Ukrepi za spodbujanje usklajevanja družinskega in poklicnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva in oskrbe vzdrževanih oseb

0 %

0 %

144

Ukrepi za zdravo in dobro prilagojeno delovno okolje za obravnavanje zdravstvenih tveganj, vključno s spodbujanjem telesne dejavnosti

0 %

0 %

145

Podpora za razvoj digitalnih znanj in spretnosti

0 %

0 %

146

Podpora za prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe

0 %

0 %

147

Ukrepi za spodbujanje aktivnega in zdravega staranja

0 %

0 %

148

Podpora za predšolsko vzgojo in izobraževanje (razen infrastrukture)

0 %

0 %

149

Podpora za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje (razen infrastrukture)

0 %

0 %

150

Podpora za terciarno izobraževanje (razen infrastrukture)

0 %

0 %

151

Podpora za izobraževanje odraslih (razen infrastrukture)

0 %

0 %

152

Ukrepi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe v družbi

0 %

0 %

153

Možnosti vključevanja in ponovnega zaposlovanja prikrajšanih ljudi

0 %

0 %

154

Ukrepi za izboljšanje dostopa marginaliziranih skupin, kot so Romi, do izobraževanja in zaposlitve ter za spodbujanje njihove socialne vključenosti

0 %

0 %

155

Podpora civilni družbi, ki dela z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi

0 %

0 %

156

Posebni ukrepi za povečanje udeležbe državljanov tretjih držav v zaposlovanju

0 %

0 %

157

Ukrepi za socialno vključenost državljanov tretjih držav

0 %

0 %

158

Ukrepi za izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev

0 %

0 %

159

Ukrepi za izboljšanje zagotavljanja storitev oskrbe v okviru družine in skupnosti

0 %

0 %

160

Ukrepi za večjo dostopnost, učinkovitost in vzdržljivost zdravstvenih sistemov (razen infrastrukture)

0 %

0 %

161

Ukrepi za izboljšanje dostopa do dolgotrajne oskrbe (razen infrastrukture)

0 %

0 %

162

Ukrepi za posodobitev sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite

0 %

0 %

163

Spodbujanje socialne vključenosti ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj ogroženimi in otroki

0 %

0 %

164

Odprava materialne prikrajšanosti prek pomoči v hrani in/ali materialne pomoči najbolj ogroženim, vključno s spremljevalnimi ukrepi

0 %

0 %

Cilj politike št. 5: Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij ter lokalnih pobud

165

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma in turističnih storitev

0 %

0 %

166

Varstvo, razvoj in spodbujanje kulturne dediščine in kulturnih storitev

0 %

0 %

167

Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma, razen območij Natura 2000

0 %

100 %

168

Fizična oživitev in varovanje javnih prostorov

0 %

0 %

169

Pobude na področju teritorialnega razvoja, vključno s pripravo teritorialnih strategij

0 %

0 %

Druge kode v zvezi s cilji politike št. 1–5

170

Izboljšanje zmogljivosti organov in teles, pristojnih za programe in povezanih z izvrševanjem skladov

0 %

0 %

171

Krepitev sodelovanja s partnerji znotraj in zunaj države članice

0 %

0 %

172

Navzkrižno financiranje v okviru ESRR (podpora ukrepom ESS+, ki so potrebni za izvajanje dela ukrepov, ki se financira iz ESRR in so z njim neposredno povezani)

0 %

0 %

173

Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje projektov teritorialnega sodelovanja in pobud v čezmejnem, transnacionalnem, pomorskem in medregionalnem kontekstu

0 %

0 %

174

Interreg: upravljanje mejnih prehodov ter mobilnost in upravljanje migracij

0 %

0 %

175

Najbolj oddaljene regije: nadomestilo za morebitne dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti

0 %

0 %

176

Najbolj oddaljene regije: posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga

0 %

0 %

177

Najbolj oddaljene regije: podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti

40 %

40 %

178

Najbolj oddaljene regije: letališča

0 %

0 %

Tehnična pomoč

179

Obveščanje in komuniciranje

0 %

0 %

180

Priprava, izvajanje, spremljanje in nadzor

0 %

0 %

181

Vrednotenje in študije, zbiranje podatkov

0 %

0 %

182

Krepitev zmogljivosti organov držav članic, upravičencev in zadevnih partnerjev

0 %

0 %

RAZPREDELNICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „OBLIKA PODPORE“ (27)

| OBLIKA PODPORE |
| --- |
| 01 | Nepovratna sredstva |
| 02 | Podpora prek finančnih instrumentov: lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital |
| 03 | Podpora prek finančnih instrumentov: posojila |
| 04 | Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva |
| 05 | Podpora prek finančnih instrumentov: Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta |
| 06 | Nagrade |

OBLIKA PODPORE

01

Nepovratna sredstva

02

Podpora prek finančnih instrumentov: lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital

03

Podpora prek finančnih instrumentov: posojila

04

Podpora prek finančnih instrumentov: jamstva

05

Podpora prek finančnih instrumentov: Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta

06

Nagrade

RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „MEHANIZEM ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE IN OZEMELJSKI PRISTOP“

| MEHANIZEM ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE IN OZEMELJSKI PRISTOP |
| --- |
| Celostne teritorialne naložbe | Celostne teritorialne naložbe, osredotočene na trajnostni razvoj mest |
| 01 | Mestne soseske | x |
| 02 | Mesta, kraji in predmestja | x |
| 03 | Funkcionalna mestna območja | x |
| 04 | Podeželska območja | |
| 05 | Gorska območja | |
| 06 | Otoki in obalna območja | |
| 07 | Redko poseljena območja | |
| 08 | Druge vrste ciljnih ozemelj | |
| Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, osredotočen na trajnostni razvoj mest |
| 09 | Mestne soseske | x |
| 10 | Mesta, kraji in predmestja | x |
| 11 | Funkcionalna mestna območja | x |
| 12 | Podeželska območja | |
| 13 | Gorska območja | |
| 14 | Otoki in obalna območja | |
| 15 | Redko poseljena območja | |
| 16 | Druge vrste ciljnih ozemelj | |
| Druge vrste teritorialnega orodja | Druge vrste teritorialnega orodja, osredotočenega na trajnostni razvoj mest |
| 17 | Mestne soseske | x |
| 18 | Mesta, kraji in predmestja | x |
| 19 | Funkcionalna mestna območja | x |
| 20 | Podeželska območja | |
| 21 | Gorska območja | |
| 22 | Otoki in obalna območja | |
| 23 | Redko poseljena območja | |
| 24 | Druge vrste ciljnih ozemelj | |
| Drugi pristopi (28) |
| 25 | Mestne soseske |
| 26 | Mesta, kraji in predmestja |
| 27 | Funkcionalna mestna območja |
| 28 | Podeželska območja |
| 29 | Gorska območja |
| 30 | Otoki in obalna območja |
| 31 | Redko poseljena območja |
| 32 | Druge vrste ciljnih ozemelj |
| 33 | Brez ozemeljskega ciljnega usmerjanja |

MEHANIZEM ZA OZEMELJSKO IZVRŠEVANJE IN OZEMELJSKI PRISTOP

Celostne teritorialne naložbe

Celostne teritorialne naložbe, osredotočene na trajnostni razvoj mest

01

Mestne soseske

x

02

Mesta, kraji in predmestja

x

03

Funkcionalna mestna območja

x

04

Podeželska območja

05

Gorska območja

06

Otoki in obalna območja

07

Redko poseljena območja

08

Druge vrste ciljnih ozemelj

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, osredotočen na trajnostni razvoj mest

09

Mestne soseske

x

10

Mesta, kraji in predmestja

x

11

Funkcionalna mestna območja

x

12

Podeželska območja

13

Gorska območja

14

Otoki in obalna območja

15

Redko poseljena območja

16

Druge vrste ciljnih ozemelj

Druge vrste teritorialnega orodja

Druge vrste teritorialnega orodja, osredotočenega na trajnostni razvoj mest

17

Mestne soseske

x

18

Mesta, kraji in predmestja

x

19

Funkcionalna mestna območja

x

20

Podeželska območja

21

Gorska območja

22

Otoki in obalna območja

23

Redko poseljena območja

24

Druge vrste ciljnih ozemelj

Drugi pristopi (28)

25

Mestne soseske

26

Mesta, kraji in predmestja

27

Funkcionalna mestna območja

28

Podeželska območja

29

Gorska območja

30

Otoki in obalna območja

31

Redko poseljena območja

32

Druge vrste ciljnih ozemelj

33

Brez ozemeljskega ciljnega usmerjanja

RAZPREDELNICA 4: KODE ZA RAZSEŽNOST „GOSPODARSKA DEJAVNOST“

| 01 | Kmetijstvo in gozdarstvo |
| --- | --- |
| 02 | Ribištvo |
| 03 | Akvakultura |
| 04 | Drugi sektorji modrega gospodarstva |
| 05 | Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijač |
| 06 | Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov |
| 07 | Proizvodnja prevoznih sredstev |
| 08 | Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov |
| 09 | Druge nedoločene proizvodne industrije |
| 10 | Gradbeništvo |
| 11 | Rudarstvo in kamnolomstvo |
| 12 | Električna energija, plin, para, topla voda in klimatizacija |
| 13 | Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki ter saniranje okolja |
| 14 | Prevoz in skladiščenje |
| 15 | Dejavnosti obveščanja in komuniciranja, vključno s telekomunikacijami |
| 16 | Trgovina na drobno in debelo |
| 17 | Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti |
| 18 | Finančne in zavarovalniške dejavnosti |
| 19 | Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve |
| 20 | Javna uprava |
| 21 | Izobraževanje |
| 22 | Zdravstvo |
| 23 | Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve |
| 24 | Dejavnosti, povezane z okoljem |
| 25 | Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti |
| 26 | Druge nedoločene storitve |

01

Kmetijstvo in gozdarstvo

02

Ribištvo

03

Akvakultura

04

Drugi sektorji modrega gospodarstva

05

Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijač

06

Proizvodnja tekstilij in tekstilnih izdelkov

07

Proizvodnja prevoznih sredstev

08

Proizvodnja računalnikov ter elektronskih in optičnih izdelkov

09

Druge nedoločene proizvodne industrije

10

Gradbeništvo

11

Rudarstvo in kamnolomstvo

12

Električna energija, plin, para, topla voda in klimatizacija

13

Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki ter saniranje okolja

14

Prevoz in skladiščenje

15

Dejavnosti obveščanja in komuniciranja, vključno s telekomunikacijami

16

Trgovina na drobno in debelo

17

Turizem ter nastanitvene in gostinske dejavnosti

18

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

19

Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve

20

Javna uprava

21

Izobraževanje

22

Zdravstvo

23

Socialno delo ter javne, skupne in osebne storitve

24

Dejavnosti, povezane z okoljem

25

Kulturne, razvedrilne, ustvarjalne in rekreacijske dejavnosti

26

Druge nedoločene storitve

RAZPREDELNICA 5: KODE ZA RAZSEŽNOST „LOKACIJA“

| LOKACIJA |
| --- |
| Koda | Lokacija |
| | Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS), navedeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1059/2003. |

LOKACIJA

Koda

Lokacija

Koda regije ali območja dejavnosti, kot je določena v skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (NUTS), navedeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1059/2003.

RAZPREDELNICA 6: KODE ZA SEKUNDARNA PODROČJA V OKVIRU ESS+

| SEKUNDARNO PODROČJE V OKVIRU ESS+ | Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb |
| --- | --- |
| 01 | Prispevanje k zelenim znanjem in spretnostim ter delovnim mestom in zelenemu gospodarstvu | 100 % |
| 02 | Razvoj digitalnih znanj in spretnosti ter delovnih mest | 0 % |
| 03 | Naložbe v raziskave in inovacije ter pametno specializacijo | 0 % |
| 04 | Naložbe v mala in srednja podjetja (MSP) | 0 % |
| 05 | Nediskriminacija | 0 % |
| 06 | Odpravljanje revščine otrok | 0 % |
| 07 | Krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev | 0 % |
| 08 | Krepitev zmogljivosti organizacij civilne družbe | 0 % |
| 09 | Ni relevantno | 0 % |
| 10 | Obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru (29) | 0 % |

SEKUNDARNO PODROČJE V OKVIRU ESS+

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb

01

Prispevanje k zelenim znanjem in spretnostim ter delovnim mestom in zelenemu gospodarstvu

100 %

02

Razvoj digitalnih znanj in spretnosti ter delovnih mest

0 %

03

Naložbe v raziskave in inovacije ter pametno specializacijo

0 %

04

Naložbe v mala in srednja podjetja (MSP)

0 %

05

Nediskriminacija

0 %

06

Odpravljanje revščine otrok

0 %

07

Krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev

0 %

08

Krepitev zmogljivosti organizacij civilne družbe

0 %

09

Ni relevantno

0 %

10

Obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru (29)

0 %

RAZPREDELNICA 7: KODE ZA RAZSEŽNOST ENAKOSTI SPOLOV V OKVIRU ESS+ / ESRR / KOHEZIJSKEGA SKLADA / SPP

| Razsežnost enakosti spolov v okviru ESS+/ESRR/Kohezijskega sklada/SPP | Koeficient za izračun podpore enakosti spolov |
| --- | --- |
| 01 | Osredotočanje na enakost spolov | 100 % |
| 02 | Vključevanje načela enakosti spolov | 40 % |
| 03 | Spolna nevtralnost | 0 % |

Razsežnost enakosti spolov v okviru ESS+/ESRR/Kohezijskega sklada/SPP

Koeficient za izračun podpore enakosti spolov

01

Osredotočanje na enakost spolov

100 %

02

Vključevanje načela enakosti spolov

40 %

03

Spolna nevtralnost

0 %

RAZPREDELNICA 8: KODE ZA MAKROREGIONALNE STRATEGIJE IN STRATEGIJE MORSKIH BAZENOV

| MAKROREGIONALNE STRATEGIJE IN STRATEGIJE MORSKIH BAZENOV |
| --- |
| 01 | Strategija za jadransko-jonsko regijo |
| 02 | Strategija za alpsko regijo |
| 03 | Strategija za regijo Baltskega morja |
| 04 | Strategija za podonavsko regijo |
| 05 | Arktični ocean |
| 06 | Strategija za Atlantik |
| 07 | Črno morje |
| 08 | Sredozemsko morje |
| 09 | Severno morje |
| 10 | Strategija za zahodno Sredozemlje |
| 11 | Brez prispevka k makroregionalnim strategijam ali strategijam morskih bazenov |

MAKROREGIONALNE STRATEGIJE IN STRATEGIJE MORSKIH BAZENOV

01

Strategija za jadransko-jonsko regijo

02

Strategija za alpsko regijo

03

Strategija za regijo Baltskega morja

04

Strategija za podonavsko regijo

05

Arktični ocean

06

Strategija za Atlantik

07

Črno morje

08

Sredozemsko morje

09

Severno morje

10

Strategija za zahodno Sredozemlje

11

Brez prispevka k makroregionalnim strategijam ali strategijam morskih bazenov

---

(1)  Za specifični cilj „omogočanja regijam in ljudem, da obravnavajo socialne, zaposlitvene, gospodarske in okoljske učinke, ki jih ima prehod na energijske in podnebne cilje Unije za leto 2030 in na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050 na podlagi Pariškega sporazuma“, ki ga podpira SPP, se lahko uporabijo področja ukrepanja v okviru katerega koli cilja politike, če so skladna s členoma 8 in 9 uredbe o SPP in so v skladu z ustreznim območnim načrtom za pravični prehod. Za navedeni specifični cilj je koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb določen na 100 % za vsa uporabljena področja ukrepanja.

(2)  Kadar se priznani znesek države članice za podporo podnebnim ciljem v okviru njenega načrta za okrevanje in odpornost poveča po uporabi točke (e) člena 18(4) Uredbe (EU) 2021/241, se v okviru kohezijske politike uporabi enako sorazmerno povečanje ravni prispevka navedene države članice k njeni podpori podnebnim ciljem.

(3)  Področja ukrepanja so razvrščena po ciljih politike, vendar njihova uporaba ni omejena nanje. Katero koli področje ukrepanja se lahko uporabi v okviru katerega koli cilja politike. Zlasti za cilj politike št. 5 se lahko poleg kod razsežnosti, ki so navedene v okviru tega cilja politike, izberejo vse kode v okviru ciljev politike št. 1 do št. 4.

(4)  Velika podjetja so vsa podjetja, ki niso MSP, vključno z malimi podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

(5)  Če je cilj ukrepa, da mora dejavnost obdelati ali zbrati podatke, da se omogoči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, s katerim se dosežejo dokazani znatni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu; ali če cilj ukrepa zahteva, da podatkovni centri ravnajo v skladu z evropskim kodeksom ravnanja na področju energetske učinkovitosti podatkovnih centrov.

(6)  Če je cilj ukrepa, da mora dejavnost obdelati ali zbrati podatke, da se omogoči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, s katerim se dosežejo dokazani znatni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu; ali če cilj ukrepa zahteva, da podatkovni centri ravnajo v skladu z evropskim kodeksom ravnanja na področju energetske učinkovitosti podatkovnih centrov.

(7)  Ta koda je na voljo za uporabo le, kadar se začasni ukrepi za uporabo ESRR v odgovor na izjemne okoliščine izvajajo na podlagi člena 5(6) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu.

(8)  Če je cilj ukrepa, da mora dejavnost obdelati ali zbrati podatke, da se omogoči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, s katerim se dosežejo dokazani znatni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu; ali če cilj ukrepa zahteva, da podatkovni centri ravnajo v skladu z evropskim kodeksom ravnanja na področju energetske učinkovitosti podatkovnih centrov.

(9)  Če je cilj ukrepa (a) v povprečju doseči vsaj srednje temeljito prenovo, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije (EU) 2019/786 z dne 8. maja 2019 o prenovi stavb (UL L 127, 16.5.2019, str. 34), ali (b) v povprečju doseči vsaj 30-odstotno zmanjšanje neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov v primerjavi s predhodnimi emisijami.

(10)  Če je cilj ukrepa v povprečju doseči vsaj srednje temeljito prenovo, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije (EU) 2019/786. Prenova stavb vključuje tudi infrastrukturo v smislu področij ukrepanja 120 do 127.

(11)  Če cilj ukrepov zadeva gradnjo novih stavb s potrebo po primarni energiji, ki je vsaj 20 % nižja od zahteve za skoraj nič-energijsko stavbo (nacionalne direktive). Gradnja novih energetsko učinkovitih stavb vključuje tudi infrastrukturo v smislu področij ukrepanja 120 do 127.

(12)  Če je cilj ukrepa v povprečju doseči (a) vsaj srednje temeljito prenovo, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije (EU) 2019/786, ali (b) vsaj 30-odstotno zmanjšanje neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov v primerjavi s predhodnimi emisijami. Prenova stavb vključuje tudi infrastrukturo v smislu področij ukrepanja 120 do 127.

(13)  Če se cilj ukrepa nanaša na proizvodnjo električne energije ali toplote iz biomase v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(14)  Če se cilj ukrepa nanaša na proizvodnjo električne energije ali toplote iz biomase v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 in če je cilj ukrepa doseči vsaj 80 % prihranek emisij toplogrednih plinov v obratu zaradi uporabe biomase v zvezi z metodologijo za prihranek emisij toplogrednih plinov in z relativno primerjalno vrednostjo za fosilna goriva iz Priloge VI k Direktivi (EU) 2018/2001. Če se cilj ukrepa nanaša na proizvodnjo biogoriva iz biomase (razen poljščin, ki se uporabljajo za hrano in krmo) v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001; in če je cilj ukrepa doseči vsaj 65 % prihranek emisij toplogrednih plinov v obratu zaradi uporabe biomase za ta namen v zvezi z metodologijo za prihranek emisij toplogrednih plinov in z relativno primerjalno vrednostjo za fosilna goriva iz Priloge V k Direktivi (EU) 2018/2001.

(15)  Tega polja ni mogoče uporabiti pri podpiranju fosilnih goriv v skladu s točko (h) člena 7(1) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu.

(16)  V primeru soproizvodnje z visokim izkoristkom, če je cilj ukrepa doseči emisije v življenjskem ciklu, ki so nižje od 100 g CO2e/kWh ali toplote/hlajenja, proizvedene(ga) iz odpadne toplote. V primeru daljinskega ogrevanja/hlajenja, če je ustrezna infrastruktura usklajena z Direktivo 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1), ali če je obstoječa infrastruktura prenovljena, da ustreza opredelitvi učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja, ali če je projekt napreden pilotni sistem (sistemi za nadzor in upravljanje z energijo, internet stvari) oziroma vodi do režima nižje temperature v sistemu daljinskega ogrevanja in hlajenja.

(17)  Če je cilj ukrepa, da ima zgrajeni sistem povprečno energijsko porabo <= 0,5 kWh ali infrastrukturni indeks izgub (ILI) <= 1,5, in da dejavnost obnove zmanjša povprečno porabo energije za več kot 20 % ali zmanjša izgube za več kot 20 %.

(18)  Če je cilj ukrepa, da bi bila za zgrajen sistem za odpadno vodo od začetka do konca neto poraba energije enaka nič, ali za obnovo sistema za odpadno vodo od začetka do konca, da se povprečna poraba energije zmanjša za vsaj 10 % (izključno z ukrepi za energetsko učinkovitost in ne zaradi sprememb materialov ali sprememb v obremenitvi).

(19)  Če je cilj ukrepa, da se vsaj 50 % predelanih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov po teži pretvori v sekundarne surovine.

(20)  Če je cilj ukrepa spremeniti industrijska območja in kontaminirana zemljišča v naravni ponor ogljika.

(21)  Infrastruktura za okolju prijazen mestni promet se nanaša na infrastrukturo, ki omogoča obratovanje brezemisijskega voznega parka.

(22)  Vozni park za okolju prijazen mestni promet se nanaša na brezemisijski vozni park.

(23)  Če je cilj ukrepa v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001.

(24)  Za področja ukrepanja 087 do 091 se lahko področja ukrepanja 081, 082 in 086 uporabijo za elemente ukrepov v povezavi z ukrepi na področju alternativnih goriv, med drugim polnjenje električnih vozil, ali javnega prometa.

(25)  Če se cilj ukrepa nanaša na elektrificirane podsisteme ob progi in povezane podsisteme ali če obstaja načrt za elektrifikacijo ali če bo železniška proga v 10 letih primerna za uporabo vlakov brez izpušnih emisij.

(26)  Velja tudi za bimodalne vlake.

(27)  Ta razpredelnica se uporablja za ESPRA za namene razpredelnice 12 Priloge VII.

(28)  Drugi pristopi, izvedeni v okviru ciljev politike razen cilja politike št. 5, ki niso v obliki celostne teritorialne naložbe ali v obliki lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost.

(29)  Tudi v svojih nacionalnih reformnih programih in ustreznih priporočilih za posamezne države (sprejetih v skladu s členom 121(2) PDEU in členom 148(4) PDEU).

---

PRILOGA II

PREDLOGA ZA SPORAZUM O PARTNERSTVU – ČLEN 10(6)
   (1)

Sklic: člen 10(5) Uredbe (EU) 2021/1060 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah). Obrazložitve in besedilna polja v točkah 1–10 te priloge ne presegajo 35 strani, pri čemer ena stran vsebuje povprečno 3 000 znakov brez presledkov.

| CCI | [15] (2) |
| --- | --- |
| Naziv | [255] |
| Različica | |
| Prvo leto | [4] |
| Zadnje leto | [4] |
| Odločitev Komisije – številka | |
| Odločitev Komisije – datum | |

CCI

[15] (2)

Naziv

[255]

Različica

Prvo leto

[4]

Zadnje leto

[4]

Odločitev Komisije – številka

Odločitev Komisije – datum

1.   Izbrani cilji politike in specifični cilj SPP

Sklic: točka (a) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 1: Izbrani cilj politike in specifični cilj SPP z obrazložitvijo

| Izbrani cilj | Program | Sklad | Obrazložitev izbire cilja politike ali specifičnega cilja SPP |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [3 500 na posamezen cilj] |

Izbrani cilj

Program

Sklad

Obrazložitev izbire cilja politike ali specifičnega cilja SPP

[3 500 na posamezen cilj]

2.   Izbire politike, usklajevanje in dopolnjevanje (3)

Sklic: točka (b)(i), (ii) in (iii) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

Povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsakega od skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu – točka (b)(i) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje |
| --- |

Besedilno polje

Usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je to ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi – točka (b)(ii) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje |
| --- |

Besedilno polje

Dopolnjevanje in sinergije med skladi, zajetimi v sporazumu o partnerstvu, AMIF, SNV in IUMV ter drugimi instrumenti Unije – točka (b)(iii) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje |
| --- |

Besedilno polje

3.   Prispevek k proračunskemu jamstvu v okviru InvestEU z obrazložitvijo (4)

Sklic: točka (g) člena 11(1) in člen 14 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 2A: Prispevek za InvestEU (razčlenitev po letih)

| Prispevek od | Prispevek za | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Sklop(i) InvestEU | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prispevek od

Prispevek za

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Sklop(i) InvestEU

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 2B: Prispevek za InvestEU (povzetek)

| | Kategorija regije | Sklop 1 Trajnostna infrastruktura | Sklop 2 Raziskave, inovacije in digitalizacija | Sklop 3 MSP | Sklop 4
  Socialne naložbe ter znanja in spretnosti | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (f) = (a) + (b) + (c) + (d) |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | |
| Kohezijski sklad | | | | | | |
| ESPRA | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | |

Kategorija regije

Sklop 1 Trajnostna infrastruktura

Sklop 2 Raziskave, inovacije in digitalizacija

Sklop 3 MSP

Sklop 4

Socialne naložbe ter znanja in spretnosti

Skupaj

(a)

(b)

(c)

(d)

(f) = (a) + (b) + (c) + (d)

ESRR

Bolj razvite regije

Manj razvite regije

Regije v prehodu

ESS+

Bolj razvite regije

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Kohezijski sklad

ESPRA

Skupaj

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev, ob upoštevanju, kako navedeni zneski prispevajo k doseganju ciljev politike, izbranih v sporazumu o partnerstvu v skladu s členom 10(1) uredbe o InvestEU) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev, ob upoštevanju, kako navedeni zneski prispevajo k doseganju ciljev politike, izbranih v sporazumu o partnerstvu v skladu s členom 10(1) uredbe o InvestEU)

4.   Prerazporeditve (5)

| Država članica zahteva | ☐ | prerazporeditev med kategorijami regije |
| --- | --- | --- |

Država članica zahteva

☐

prerazporeditev med kategorijami regije

| ☐ | prerazporeditev za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja |
| --- | --- |

☐

prerazporeditev za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

| ☐ | prerazporeditev med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi |
| --- | --- |

☐

prerazporeditev med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi

| ☐ | prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ kot dopolnilno podporo za SPP |
| --- | --- |

☐

prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ kot dopolnilno podporo za SPP

| ☐ | prerazporeditve iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ |
| --- | --- |

☐

prerazporeditve iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“

4.1   Prerazporeditev med kategorijami regije

Sklic: točka (e) člena 11(1) in člen 111 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 3A: Prerazporeditve med kategorijami regije (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Kategorija regije | Kategorija regije | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| Bolj razvite regije | Bolj razvite regije /
  Regije v prehodu /
  Manj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Kategorija regije

Kategorija regije

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije /

Regije v prehodu /

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 3B: Prerazporeditev med kategorijami regije (povzetek)

| Kategorija regije | Dodelitev po kategoriji regije | Prerazporeditev v: | Znesek prerazporeditve | Delež prerazporejenih začetnih dodelitev | Dodelitev po kategoriji regije po prerazporeditvi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Manj razvite regije | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | |
| Bolj razvite regije | | Regije v prehodu | | | |
| Manj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | Bolj razvite regije | | | |
| Manj razvite regije | | | |

Kategorija regije

Dodelitev po kategoriji regije

Prerazporeditev v:

Znesek prerazporeditve

Delež prerazporejenih začetnih dodelitev

Dodelitev po kategoriji regije po prerazporeditvi

Manj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Bolj razvite regije

Manj razvite regije

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

4.2   Prerazporeditve za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

Sklic: člen 26(1) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 4A: Prerazporeditve v instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu (*1) (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Instrument | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Instrument

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 4B: Prerazporeditve v instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu (*2) (povzetek)

| Sklad | Kategorija regij | Instrument 1 | Instrument 2 | Instrument 3 | Instrument 4 | Instrument 5 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | |
| Kohezijski sklad | | | | | | | |
| ESPRA | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | |

Sklad

Kategorija regij

Instrument 1

Instrument 2

Instrument 3

Instrument 4

Instrument 5

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

ESPRA

Skupaj

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

4.3   Prerazporeditve med ESRR, ESS+ in Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi

Sklic: člen 26(1) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 5A: Prerazporeditve med ESRR, ESS+ in Kohezijskim skladom ter drugim skladom ali skladi (*3) (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditve iz | Prerazporeditve v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Sklad | Kategorija regije (kadar je relevantno) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, ESPRA, AMIF, SNV, IUMV | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prerazporeditve iz

Prerazporeditve v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Sklad

Kategorija regije (kadar je relevantno)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, ESPRA, AMIF, SNV, IUMV

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 5B: Prerazporeditve med ESRR, ESS+ in Kohezijskim skladom ali v drug sklad ali sklade (povzetek) (*4)

| Prerazporeditev v/Prerazporeditev iz | ESRR | ESS+ | Kohezijski sklad | ESPRA | AMIF | SNV | IUMV | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije | Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | | | | | | | | | | | | | |
| ESPRA | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | |

Prerazporeditev v/Prerazporeditev iz

ESRR

ESS+

Kohezijski sklad

ESPRA

AMIF

SNV

IUMV

Skupaj

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

ESPRA

Skupaj

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

4.4   Prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ kot dopolnilna podpora za SPP, z obrazložitvijo (6)

Sklic: člen 27 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 6A: Prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ kot dopolnilna podpora za SPP (razčlenitev po letih)

| Sklad | Kategorija regije | Sklad | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR | Bolj razvite regije | SPP (*5) | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | SPP | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |

Sklad

Kategorija regije

Sklad

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

SPP (*5)

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

SPP

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 6B: Prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ kot dopolnilna podpora za SPP (povzetek)

| | Dodelitev v skladu s členom 3 uredbe o SPP pred prerazporeditvami |
| --- | --- |
| |
| Prerazporeditve v SPP na ozemlje v (*6): |
| Prerazporeditev (dopolnilna podpora) po kategoriji regije iz: | |
| ESRR | Bolj razvite regije | |
| Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | |
| Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | |
| Skupaj | Bolj razvite regije | |
| | Regije v prehodu | |
| | Manj razvite regije | |

Dodelitev v skladu s členom 3 uredbe o SPP pred prerazporeditvami

Prerazporeditve v SPP na ozemlje v (*6):

Prerazporeditev (dopolnilna podpora) po kategoriji regije iz:

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Skupaj

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

4.5   Prerazporeditve iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“

Sklic: člen 111(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 7: Prerazporeditve iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“

| Prerazporeditev iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) |
| --- |
| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| Čezmejne regije | | | | | | | | |
| Transnacionalne regije | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene regije | | | | | | | | |
| Prerazporeditev v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ |
| Sklad | Kategorija regije | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | | |
| | Manj razvite regije | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| SPP | Ni relevantno | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

Čezmejne regije

Transnacionalne regije

Najbolj oddaljene regije

Prerazporeditev v cilj „naložbe za delovna mesta in rast“

Sklad

Kategorija regije

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

SPP

Ni relevantno

Kohezijski sklad

Ni relevantno

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

5.   Oblika prispevka Unije za tehnično pomoč

Sklic: točka (f) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Izbira oblike prispevka Unije za tehnično pomoč | ☐ | Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) (*7) |
| --- | --- | --- |

Izbira oblike prispevka Unije za tehnično pomoč

☐

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) (*7)

| ☐ | Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) (*8) |
| --- | --- |

☐

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) (*8)

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

6.   Tematska osredotočenost

6.1

Sklic: člen 4(3) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu

| Država članica se odloči, da: | ☐ | upošteva tematsko osredotočenost na nacionalni ravni |
| --- | --- | --- |

Država članica se odloči, da:

☐

upošteva tematsko osredotočenost na nacionalni ravni

| ☐ | upošteva tematsko osredotočenost na ravni kategorije regije |
| --- | --- |

☐

upošteva tematsko osredotočenost na ravni kategorije regije

| ☐ | upošteva sredstva Kohezijskega sklada za namen tematske osredotočenosti |
| --- | --- |

☐

upošteva sredstva Kohezijskega sklada za namen tematske osredotočenosti

6.2

Sklic: točka (c) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah in člen 7 uredbe o ESS+

| Država članica izpolnjujejo zahteve glede tematske osredotočenosti | ... % socialne vključenosti
  Programirano v okviru specifičnih ciljev (h)–(l) člena 4 uredbe o ESS+ | Načrtovani programi ESS+
  1
  2 |
| --- | --- | --- |
| ... % podpore za najbolj ogrožene
  Programirano v okviru specifičnega cilja (m) in v ustrezno utemeljenih primerih (l) člena 4 uredbe o ESS+ | Načrtovani programi ESS+
  1
  2 |
| ... % podpore za zaposlovanje mladih
  Programirano v okviru specifičnih ciljev (a), (f) in (l) člena 4 uredbe o ESS+ | Načrtovani programi ESS+
  1
  2 |
| | ... % podpore za boj proti revščini otrok
  Programirano v okviru specifičnih ciljev (f), (h)–(l) člena 4 uredbe o ESS+ | Načrtovani programi ESS+
  1
  2 |
| ... % krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev in nevladnih organizacij
  Programirano v okviru vseh specifičnih ciljev, razen (m) člena 4 uredbe o ESS+ | Načrtovani programi ESS+
  1
  2 |

Država članica izpolnjujejo zahteve glede tematske osredotočenosti

... % socialne vključenosti

Programirano v okviru specifičnih ciljev (h)–(l) člena 4 uredbe o ESS+

Načrtovani programi ESS+

1

2

... % podpore za najbolj ogrožene

Programirano v okviru specifičnega cilja (m) in v ustrezno utemeljenih primerih (l) člena 4 uredbe o ESS+

Načrtovani programi ESS+

1

2

... % podpore za zaposlovanje mladih

Programirano v okviru specifičnih ciljev (a), (f) in (l) člena 4 uredbe o ESS+

Načrtovani programi ESS+

1

2

... % podpore za boj proti revščini otrok

Programirano v okviru specifičnih ciljev (f), (h)–(l) člena 4 uredbe o ESS+

Načrtovani programi ESS+

1

2

... % krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev in nevladnih organizacij

Programirano v okviru vseh specifičnih ciljev, razen (m) člena 4 uredbe o ESS+

Načrtovani programi ESS+

1

2

7.   Predhodna finančna dodelitev iz vsakega sklada, ki ga zajema sporazum o partnerstvu, po ciljih politike, specifičnih ciljih SPP in tehnični pomoči na nacionalni in po potrebi regionalni ravni

Sklic: točka (c) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 8: Predhodna finančna dodelitev iz ESRR, Kohezijskega sklada, SPP, ESS+, ESPRA po ciljih politike, specifičnih ciljih SPP in tehnični pomoči (*9)

| Cilji politike, specifični cilj SPP ali tehnična pomoč | ESRR | Dodelitev iz Kohezijskega sklada na nacionalni ravni | SPP (*10) | ESS+ | Dodelitev iz ESPRA na nacionalni ravni | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodelitev na nacionalni ravni | Kategorija regije | Dodelitev po kategoriji regije | Dodelitev na nacionalni ravni | Sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | Sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | Dodelitev na nacionalni ravni | Kategorija regije | Dodelitev po kategoriji regije | | |
| Cilj politike št. 1 | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Cilj politike št. 2 | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Cilj politike št. 3 | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Cilj politike št. 4 | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Cilj politike št. 5 | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Specifični cilj SPP | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno) | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno) | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno) | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Skupaj | | Bolj razvite regije | | | | | | | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | | | Regije v prehodu | |
| Manj razvite regije | | | | | Manj razvite regije | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | |
| Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP v povezavi s sredstvi v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | | |
| Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP v povezavi s sredstvi v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | |

Cilji politike, specifični cilj SPP ali tehnična pomoč

ESRR

Dodelitev iz Kohezijskega sklada na nacionalni ravni

SPP (*10)

ESS+

Dodelitev iz ESPRA na nacionalni ravni

Skupaj

Dodelitev na nacionalni ravni

Kategorija regije

Dodelitev po kategoriji regije

Dodelitev na nacionalni ravni

Sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

Sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Dodelitev na nacionalni ravni

Kategorija regije

Dodelitev po kategoriji regije

Cilj politike št. 1

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Cilj politike št. 2

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Cilj politike št. 3

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Cilj politike št. 4

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Cilj politike št. 5

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Specifični cilj SPP

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno)

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno)

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah (kadar je ustrezno)

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Skupaj

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP v povezavi s sredstvi v skladu s členom 3 uredbe o SPP

Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP v povezavi s sredstvi v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Skupaj

| Besedilno polje [3 500] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500] (obrazložitev)

8.   Seznam načrtovanih programov v okviru skladov, zajetih v sporazumu o partnerstvu, z ustreznimi predhodnimi finančnimi dodelitvami po skladih in ustreznim nacionalnim prispevkom po kategoriji regije

Sklic: točka (h) člena 11(1) in člen 110 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 9A: Seznam načrtovanih programov (7) s predhodnimi finančnimi dodelitvami (*11)

| Naziv [255] | Sklad | Kategorija regije | Prispevek Unije | Nacionalni prispevek | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Program (*12) 1 | ESRR | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | |
| Manj razvite regije | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | |
| Program 2 | Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | |
| Program 3 | ESS+ | Bolj razvite regije | | | |
| Regije v prehodu | | | |
| Manj razvite regije | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | |
| Program 4 | Dodelitev iz SPP (člen 3 uredbe o SPP) | Ni relevantno | | | |
| Dodelitev iz SPP (člen 4 uredbe o SPP) | Ni relevantno | | | |
| Skupaj | ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESS+ | | | | |
| Program 5 | ESPRA | Ni relevantno | | | |
| | | | | | |

Naziv [255]

Sklad

Kategorija regije

Prispevek Unije

Nacionalni prispevek

Skupaj

Program (*12) 1

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Program 2

Kohezijski sklad

Ni relevantno

Program 3

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Program 4

Dodelitev iz SPP (člen 3 uredbe o SPP)

Ni relevantno

Dodelitev iz SPP (člen 4 uredbe o SPP)

Ni relevantno

Skupaj

ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESS+

Program 5

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 9B: Seznam načrtovanih programov (8) s predhodnimi finančnimi dodelitvami (*13)

| Naziv [255] | Sklad | Kategorija regij | Prispevek Unije | Nacionalni prispevek | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prispevek Unije brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah | Prispevek Unije za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah | | |
| Program (*14) 1 | ESRR | Bolj razvite regije | | | | |
| Regije v prehodu | | | | |
| Manj razvite regije | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | |
| Program 2 | Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | |
| Program 3 | ESS+ | Bolj razvite regije | | | | |
| Regije v prehodu | | | | |
| Manj razvite regije | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | |
| Program 4 | Dodelitev iz SPP (člen 3 uredbe o SPP) | Ni relevantno | | | | |
| Dodelitev iz SPP (člen 4 uredbe o SPP) | Ni relevantno | | | | |
| Skupaj | ESRR, Kohezijski sklad, ESS+, SPP | | | | | |
| Program 5 | ESPRA | Ni relevantno | | | | |
| Skupaj | Vsi skladi | | | | | |

Naziv [255]

Sklad

Kategorija regij

Prispevek Unije

Nacionalni prispevek

Skupaj

Prispevek Unije brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Prispevek Unije za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Program (*14) 1

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Program 2

Kohezijski sklad

Ni relevantno

Program 3

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Program 4

Dodelitev iz SPP (člen 3 uredbe o SPP)

Ni relevantno

Dodelitev iz SPP (člen 4 uredbe o SPP)

Ni relevantno

Skupaj

ESRR, Kohezijski sklad, ESS+, SPP

Program 5

ESPRA

Ni relevantno

Skupaj

Vsi skladi

Sklic: člen 11 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 10: Seznam načrtovanih programov Interreg

| Program 1 | Naziv 1 [255] |
| --- | --- |
| Program 2 | Naziv 1 [255] |

Program 1

Naziv 1 [255]

Program 2

Naziv 1 [255]

9.   Povzetek ukrepov, načrtovanih za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov, ki jih zajema sporazum o partnerstvu

Sklic: točka (i) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [4 500] |
| --- |

Besedilno polje [4 500]

10.   Celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov in/ali posebnih potreb regij in območij (po potrebi)

Sklic: točka (j) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah ter člen 10 uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu

| Besedilno polje [3 500] |
| --- |

Besedilno polje [3 500]

11.   Povzetek ocene izpolnjevanja zadevnih omogočitvenih pogojev iz člena 15 ter prilog III in IV (neobvezno)

Sklic: člen 11 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 11: Omogočitveni pogoji

| Omogočitveni pogoj | Sklad | Izbrani specifični cilj
  (ni relevantno za ESPRA) | Povzetek ocene |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [1 000 ] |

Omogočitveni pogoj

Sklad

Izbrani specifični cilj

(ni relevantno za ESPRA)

Povzetek ocene

[1 000 ]

12.   Predhodni cilj glede podnebnega prispevka

Sklic: člen 6(2) in točka (d) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah

| Sklad | Predhodni podnebni prispevek (9)* |
| --- | --- |
| ESRR | |
| Kohezijski sklad | |

Sklad

Predhodni podnebni prispevek (9)*

ESRR

Kohezijski sklad

---

(1)  Kar zadeva ESRR, je za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) pomembna le razpredelnica 2 v oddelku 8, vse informacije v preostalih oddelkih in razpredelnicah pa se nanašajo le na cilj „naložbe za delovna mesta in rast“.

(2)  Številke v oglatih oklepajih se nanašajo na število znakov brez presledkov.

(3)  Celotna dolžina besedila, vnesenega v troje navedenih besedilnih polj, je od 10 000 do 30 000 znakov.

(4)  Prispevki ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico.

(5)  Prerazporeditve ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico.

(*1)  Prerazporeditve se lahko izvedejo v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu. Ustrezno bodo določeni število in imena zadevnih instrumentov Unije.

(*2)  Prerazporeditve se lahko izvedejo v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu. Ustrezno bodo določeni število in imena zadevnih instrumentov Unije.

(*3)  Prerazporeditve med ESRR in ESS+ se lahko opravijo samo znotraj iste kategorije regije.

(*4)  Prerazporeditev v druge programe. Prerazporeditve med ESRR in ESS+ se lahko opravijo samo znotraj iste kategorije regije.

(6)  Ta prerazporeditev je predhodna. Treba bi jo bilo potrditi ali popraviti pri prvem sprejetju programa oziroma programov z dodelitvami iz SPP, kot je navedeno v Prilogi V.

(*5)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*6)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*7)  Če je izbrana, je treba izpolniti razpredelnico 1 oddelka 8.

(*8)  Če je izbrana, je treba izpolniti razpredelnico 2 oddelka 8.

(*9)  Znesek bi moral vključevati zneske prilagodljivosti v skladu s členom 18 uredbe o skupnih določbah, ki so bili predhodno dodeljeni. Dejanska dodelitev zneskov prilagodljivosti bo potrjena šele ob vmesnem pregledu.

(*10)  Zneski SPP po predvideni dopolnilni podpori iz ESRR in ESS+.

(*11)  Znesek bi moral vključevati zneske prilagodljivosti v skladu s členom 18 uredbe o skupnih določbah, ki so bili predhodno dodeljeni. Dejanska dodelitev zneskov prilagodljivosti bo potrjena šele ob vmesnem pregledu.

(*12)  Programi lahko prejmejo podporo iz več skladov v skladu s členom 25(1) uredbe o skupnih določbah (ker lahko prednostne naloge prejmejo podporo iz enega ali več skladov v skladu s členom 22(2) uredbe o skupnih določbah). Kadar koli SPP prispeva k programu, mora dodelitev iz SPP vključevati dopolnilne prerazporeditve in biti razdeljena, da predloži zneske v skladu s členoma 3 in 4 uredbe o SPP.

(7)  Če je bila izbrana tehnična pomoč v skladu s členom 36(4) uredbe o skupnih določbah.

(*13)  Znesek bi moral vključevati zneske prilagodljivosti v skladu s členom 18 uredbe o skupnih določbah, ki so bili predhodno dodeljeni. Dejanska dodelitev zneskov prilagodljivosti bo potrjena šele ob vmesnem pregledu.

(*14)  Programi lahko prejmejo podporo iz več skladov v skladu s členom 25(1) uredbe o skupnih določbah (ker lahko prednostne naloge prejmejo podporo iz enega ali več skladov v skladu s členom 22(2) uredbe o skupnih določbah). Kadar koli SPP prispeva k programu, mora dodelitev iz SPP vključevati dopolnilne prerazporeditve in biti razdeljena, da predloži zneske v skladu s členoma 3 in 4 uredbe o SPP.

(8)  Če je bila izbrana tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) uredbe o skupnih določbah.

(9)  Ustreza informacijam, ki so ali bodo vključene v programe kot posledica vrst ukrepov in okvirne finančne razčlenitve v skladu s točko (d)(viii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah.

---

PRILOGA III

HORIZONTALNI OMOGOČITVENI POGOJI – ČLEN 15(1)

| Uporablja se za vse specifične cilje |
| --- |
| Naziv omogočitvenih pogojev | Merila za izpolnitev |
| Učinkoviti mehanizmi spremljanja trga javnih naročil | Vzpostavljeni so mehanizmi za spremljanje, ki zajemajo vse javne pogodbe in njihova javna naročila v okviru skladov v skladu z zakonodajo Unije o javnih naročilih. Ta zahteva vključuje:






  1. | Ureditve za zagotovitev zbiranja učinkovitih in zanesljivih podatkov o postopkih javnega naročanja nad mejnimi vrednostmi Unije v skladu z obveznostmi poročanja iz členov 83 in 84 Direktive 2014/24/EU ter členov 99 in 100 Direktive 2014/25/EU. |

Uporablja se za vse specifične cilje

Naziv omogočitvenih pogojev

Merila za izpolnitev

Učinkoviti mehanizmi spremljanja trga javnih naročil

Vzpostavljeni so mehanizmi za spremljanje, ki zajemajo vse javne pogodbe in njihova javna naročila v okviru skladov v skladu z zakonodajo Unije o javnih naročilih. Ta zahteva vključuje:

1.

Ureditve za zagotovitev zbiranja učinkovitih in zanesljivih podatkov o postopkih javnega naročanja nad mejnimi vrednostmi Unije v skladu z obveznostmi poročanja iz členov 83 in 84 Direktive 2014/24/EU ter členov 99 in 100 Direktive 2014/25/EU.

| 2. | Ureditve za zagotovitev, da podatki zajemajo vsaj naslednje elemente:






  (a) | kakovost in intenzivnost konkurence: imena izbranega ponudnika, število prvotnih ponudnikov in pogodbena vrednost; |
| --- | --- | --- |

2.

Ureditve za zagotovitev, da podatki zajemajo vsaj naslednje elemente:

(a)

kakovost in intenzivnost konkurence: imena izbranega ponudnika, število prvotnih ponudnikov in pogodbena vrednost;

| (b) | informacije o končni ceni po dokončanju in o udeležbi MSP kot neposrednih ponudnikov, kadar nacionalni sistemi zagotavljajo take informacije. |
| --- | --- |

(b)

informacije o končni ceni po dokončanju in o udeležbi MSP kot neposrednih ponudnikov, kadar nacionalni sistemi zagotavljajo take informacije.

| 3. | Ureditve za zagotovitev spremljanja in analize podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov v skladu s členom 83(2) Direktive 2014/24/EU in členom 99(2) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

3.

Ureditve za zagotovitev spremljanja in analize podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov v skladu s členom 83(2) Direktive 2014/24/EU in členom 99(2) Direktive 2014/25/EU.

| 4. | Ureditve za dajanje izidov analize na razpolago javnosti v skladu s členom 83(3) Direktive 2014/24/EU in členom 99(3) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

4.

Ureditve za dajanje izidov analize na razpolago javnosti v skladu s členom 83(3) Direktive 2014/24/EU in členom 99(3) Direktive 2014/25/EU.

| 5. | Ureditve za zagotovitev, da se vse informacije, ki kažejo na domnevne primere manipulacij pri razpisnih postopkih, sporočijo pristojnim nacionalnim telesom v skladu s členom 83(2) Direktive 2014/24/EU in členom 99(2) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

5.

Ureditve za zagotovitev, da se vse informacije, ki kažejo na domnevne primere manipulacij pri razpisnih postopkih, sporočijo pristojnim nacionalnim telesom v skladu s členom 83(2) Direktive 2014/24/EU in členom 99(2) Direktive 2014/25/EU.

Orodja in zmogljivosti za učinkovito uporabo pravil o državni pomoči

Organi upravljanja imajo orodja in zmogljivosti za preverjanje skladnosti s pravili o državni pomoči:

| 1. | Za podjetja v težavah in za podjetja, za katera velja zahteva za vračilo. |
| --- | --- |

1.

Za podjetja v težavah in za podjetja, za katera velja zahteva za vračilo.

| 2. | Prek dostopa do strokovnih nasvetov in smernic o zadevah v zvezi z državno pomočjo, ki jih zagotavljajo strokovnjaki lokalnih ali nacionalnih teles za državno pomoč. |
| --- | --- |

2.

Prek dostopa do strokovnih nasvetov in smernic o zadevah v zvezi z državno pomočjo, ki jih zagotavljajo strokovnjaki lokalnih ali nacionalnih teles za državno pomoč.

Dejanska uporaba in izvajanje Listine o temeljnih pravicah

Vzpostavljeni so učinkoviti mehanizmi za zagotavljanje skladnosti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki vključujejo:

| 1. | Ureditve za zagotovitev skladnosti programov, ki jih podpirajo skladi, in njihovega izvajanja z ustreznimi določbami Listine. |
| --- | --- |

1.

Ureditve za zagotovitev skladnosti programov, ki jih podpirajo skladi, in njihovega izvajanja z ustreznimi določbami Listine.

| 2. | Ureditve poročanja odboru za spremljanje o primerih neskladnosti operacij, ki jih podpirajo skladi, z Listino in pritožbah glede Listine, predloženih v skladu z ureditvami na podlagi člena 69(7). |
| --- | --- |

2.

Ureditve poročanja odboru za spremljanje o primerih neskladnosti operacij, ki jih podpirajo skladi, z Listino in pritožbah glede Listine, predloženih v skladu z ureditvami na podlagi člena 69(7).

Izvajanje in uporaba Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES (1)

Vzpostavljen je nacionalni okvir za izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki vključuje:

| 1. | Cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizme spremljanja; |
| --- | --- |

1.

Cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizme spremljanja;

| 2. | Ureditve za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov. |
| --- | --- |

2.

Ureditve za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov.

| 3. | Ureditve poročanja odboru za spremljanje o primerih neskladnosti operacij, ki jih podpirajo skladi, s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in pritožbah glede navedene konvencije, predloženih v skladu z ureditvami na podlagi člena 69(7). |
| --- | --- |

3.

Ureditve poročanja odboru za spremljanje o primerih neskladnosti operacij, ki jih podpirajo skladi, s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in pritožbah glede navedene konvencije, predloženih v skladu z ureditvami na podlagi člena 69(7).

---

(1)  Sklep Sveta z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

---

PRILOGA IV

TEMATSKI OMOGOČITVENI POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA ESRR, ESS+ IN KOHEZIJSKI SKLAD – ČLEN 15(1)

| Cilj politike | Specifični cilj | Naziv omogočitvenega pogoja | Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT |

Cilj politike

Specifični cilj

Naziv omogočitvenega pogoja

Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj

1.

Konkurenčnejša in pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter regionalne povezljivosti na področju IKT

ESRR:

| | Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij |
| --- | --- |

Razvoj in izboljšanje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij

| | Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo |
| --- | --- |

Razvoj znanj in spretnosti za pametno specializacijo, industrijsko tranzicijo in podjetništvo

| 1.1 | Dobro upravljanje nacionalne ali regionalne strategije pametne specializacije |
| --- | --- |

1.1

Dobro upravljanje nacionalne ali regionalne strategije pametne specializacije

Strategijo oziroma strategije pametne specializacije podpirajo:

| 1. | Najnovejša analiza izzivov za razširjanje inovacij in digitalizacijo. |
| --- | --- |

1.

Najnovejša analiza izzivov za razširjanje inovacij in digitalizacijo.

| 2. | Obstoj pristojne regionalne ali nacionalne institucije ali telesa, odgovornega za upravljanje strategije pametne specializacije. |
| --- | --- |

2.

Obstoj pristojne regionalne ali nacionalne institucije ali telesa, odgovornega za upravljanje strategije pametne specializacije.

| 3. | Orodja za spremljanje in vrednotenje za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije. |
| --- | --- |

3.

Orodja za spremljanje in vrednotenje za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije.

| 4. | Delovanje sodelovanja deležnikov („proces podjetniškega odkrivanja“). |
| --- | --- |

4.

Delovanje sodelovanja deležnikov („proces podjetniškega odkrivanja“).

| 5. | Ukrepi, potrebni za izboljšanje nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

5.

Ukrepi, potrebni za izboljšanje nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov, kjer je to ustrezno.

| 6. | Kjer je to ustrezno, ukrepi v podporo industrijski tranziciji. |
| --- | --- |

6.

Kjer je to ustrezno, ukrepi v podporo industrijski tranziciji.

| 7. | Ukrepi za okrepitev sodelovanja s partnerji zunaj zadevne države članice na prednostnih področjih, ki jih podpira strategija pametne specializacije. |
| --- | --- |

7.

Ukrepi za okrepitev sodelovanja s partnerji zunaj zadevne države članice na prednostnih področjih, ki jih podpira strategija pametne specializacije.

ESRR:

Izboljšanje digitalne povezljivosti

| 1.2 | Nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja |
| --- | --- |

1.2

Nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja

Oblikovan je nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja, ki vključuje:

| 1. | Oceno naložbene vrzeli, ki jo je treba obravnavati, da se zagotovi, da imajo vsi državljani Unije dostop do zelo visoko zmogljivih omrežij (1), na podlagi:






  (a) | najnovejšega kartiranja (2) obstoječih javnih in zasebnih infrastruktur ter kakovosti storitev z uporabo standardnih kazalnikov za kartiranje širokopasovnih omrežij; |
| --- | --- | --- |

1.

Oceno naložbene vrzeli, ki jo je treba obravnavati, da se zagotovi, da imajo vsi državljani Unije dostop do zelo visoko zmogljivih omrežij (1), na podlagi:

(a)

najnovejšega kartiranja (2) obstoječih javnih in zasebnih infrastruktur ter kakovosti storitev z uporabo standardnih kazalnikov za kartiranje širokopasovnih omrežij;

| (b) | posvetovanja o načrtovanih naložbah v skladu z zahtevami glede državne pomoči. |
| --- | --- |

(b)

posvetovanja o načrtovanih naložbah v skladu z zahtevami glede državne pomoči.

| 2. | Utemeljitev načrtovane javne intervencije na podlagi modelov trajnostnih naložb za:






  (a) | okrepitev cenovne dostopnosti in razpoložljivosti odprtih, kakovostnih in na prihodnost pripravljenih infrastrukture in storitev; |
| --- | --- | --- |

2.

Utemeljitev načrtovane javne intervencije na podlagi modelov trajnostnih naložb za:

(a)

okrepitev cenovne dostopnosti in razpoložljivosti odprtih, kakovostnih in na prihodnost pripravljenih infrastrukture in storitev;

| (b) | prilagoditev oblik finančne pomoči ugotovljenim nedelovanjem trga; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev oblik finančne pomoči ugotovljenim nedelovanjem trga;

| (c) | omogočanje dopolnilne uporabe različnih oblik financiranja s strani Unije, nacionalnih ali regionalnih virov. |
| --- | --- |

(c)

omogočanje dopolnilne uporabe različnih oblik financiranja s strani Unije, nacionalnih ali regionalnih virov.

| 3. | Ukrepe v podporo povpraševanju in uporabi zelo visoko zmogljivih omrežij, vključno z ukrepi za olajšanje njihove uvedbe, zlasti z učinkovitim izvajanjem Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

3.

Ukrepe v podporo povpraševanju in uporabi zelo visoko zmogljivih omrežij, vključno z ukrepi za olajšanje njihove uvedbe, zlasti z učinkovitim izvajanjem Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| 4. | Mehanizme za tehnično pomoč in strokovno svetovanje, kot je urad, pristojen za širokopasovne povezave, za krepitev zmogljivosti lokalnih deležnikov in svetovanje nosilcem projektov. |
| --- | --- |

4.

Mehanizme za tehnično pomoč in strokovno svetovanje, kot je urad, pristojen za širokopasovne povezave, za krepitev zmogljivosti lokalnih deležnikov in svetovanje nosilcem projektov.

| 5. | Mehanizem spremljanja, ki temelji na standardnih kazalnikih za kartiranje širokopasovnih omrežij. |
| --- | --- |

5.

Mehanizem spremljanja, ki temelji na standardnih kazalnikih za kartiranje širokopasovnih omrežij.

| 2. | Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti |
| --- | --- |

2.

Bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega in pravičnega energetskega prehoda, zelenih in modrih naložb, krožnega gospodarstva, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter preprečevanja in obvladovanja tveganj ter trajnostne mestne mobilnosti

ESRR in Kohezijski sklad:

Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

| 2.1. | Strateški okvir politike za podporo prenove za večjo energetsko učinkovitost stanovanjskih in nestanovanjskih stavb |
| --- | --- |

2.1.

Strateški okvir politike za podporo prenove za večjo energetsko učinkovitost stanovanjskih in nestanovanjskih stavb

| 1. | Sprejme se nacionalna dolgoročna strategija prenove za podporo prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki:






  (a) | vključuje okvirne mejnike za leta 2030, 2040 in 2050; |
| --- | --- | --- |

1.

Sprejme se nacionalna dolgoročna strategija prenove za podporo prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki:

(a)

vključuje okvirne mejnike za leta 2030, 2040 in 2050;

| (b) | zagotavlja okvirni pregled finančnih sredstev v podporo izvajanju strategije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja okvirni pregled finančnih sredstev v podporo izvajanju strategije;

| (c) | opredeljuje učinkovite mehanizme za spodbujanje naložb v prenovo stavb. |
| --- | --- |

(c)

opredeljuje učinkovite mehanizme za spodbujanje naložb v prenovo stavb.

| 2. | Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti za doseganje potrebnih prihrankov energije |
| --- | --- |

2.

Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti za doseganje potrebnih prihrankov energije

ESRR in Kohezijski sklad:

| | Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov |
| --- | --- |

Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

| | Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), vključno s trajnostnimi merili, ki so določena v navedeni direktivi |
| --- | --- |

Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), vključno s trajnostnimi merili, ki so določena v navedeni direktivi

| 2.2 | Upravljanje energetskega sektorja |
| --- | --- |

2.2

Upravljanje energetskega sektorja

Celovit nacionalni energetski in podnebni načrt, o katerem je Komisija uradno obveščena v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu z dolgoročnimi cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma, ki vključuje:

| 1. | Vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi iz Priloge I k Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

1.

Vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi iz Priloge I k Uredbi (EU) 2018/1999.

| 2. | Opis predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije. |
| --- | --- |

2.

Opis predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije.

ESRR in Kohezijski sklad:

Spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, vključno s trajnostnimi merili, ki so določena v navedeni direktivi

| 2.3 | Učinkovito spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih in v vsej Uniji |
| --- | --- |

2.3

Učinkovito spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih in v vsej Uniji

Vzpostavljeni so ukrepi, ki zagotavljajo:

| 1. | Skladnost z zavezujočim nacionalnim ciljem glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020 in s tem deležem energije iz obnovljivih virov kot izhodiščem do leta 2030 ali sprejetje dodatnih ukrepov, če se izhodišče ne ohranja v katerem koli obdobju enega leta v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 in Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

1.

Skladnost z zavezujočim nacionalnim ciljem glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020 in s tem deležem energije iz obnovljivih virov kot izhodiščem do leta 2030 ali sprejetje dodatnih ukrepov, če se izhodišče ne ohranja v katerem koli obdobju enega leta v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 in Uredbo (EU) 2018/1999.

| 2. | V skladu z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001 in Uredbe (EU) 2018/1999 povečanje deleža obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 23 Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

V skladu z zahtevami Direktive (EU) 2018/2001 in Uredbe (EU) 2018/1999 povečanje deleža obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 23 Direktive (EU) 2018/2001.

ESRR in Kohezijski sklad:

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam, preprečevanja tveganja nesreč in odpornosti ob upoštevanju ekosistemskih pristopov

| 2.4 | Učinkovit okvir za obvladovanje tveganja nesreč |
| --- | --- |

2.4

Učinkovit okvir za obvladovanje tveganja nesreč

Vzpostavljeni nacionalni ali regionalni načrt za obvladovanje tveganja nesreč, pripravljen na podlagi ocen tveganja, ob ustreznem upoštevanju verjetnih učinkov podnebnih sprememb in obstoječih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam vključuje:

| 1. | Opis ključnih tveganj, ocenjenih v skladu s členom 6(1) Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki odražajo sedanji in razvijajoči se profil tveganja z okvirnim časovnim razponom 25 do 35 let. Ocena podnebnih tveganj temelji na napovedih in scenarijih podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

1.

Opis ključnih tveganj, ocenjenih v skladu s členom 6(1) Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki odražajo sedanji in razvijajoči se profil tveganja z okvirnim časovnim razponom 25 do 35 let. Ocena podnebnih tveganj temelji na napovedih in scenarijih podnebnih sprememb.

| 2. | Opis preprečevanja nesreč ter ukrepov pripravljenosti in odziva za obravnavanje ključnih ugotovljenih tveganj. Ukrepi se prednostno razvrstijo v sorazmerju s tveganji in njihovim gospodarskim učinkom, vrzelmi glede zmogljivosti (7) ter uspešnostjo in učinkovitostjo, in sicer ob upoštevanju morebitnih alternativ. |
| --- | --- |

2.

Opis preprečevanja nesreč ter ukrepov pripravljenosti in odziva za obravnavanje ključnih ugotovljenih tveganj. Ukrepi se prednostno razvrstijo v sorazmerju s tveganji in njihovim gospodarskim učinkom, vrzelmi glede zmogljivosti (7) ter uspešnostjo in učinkovitostjo, in sicer ob upoštevanju morebitnih alternativ.

| 3. | Informacije o finančnih sredstvih in mehanizmih, ki so na voljo za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja v zvezi s preventivo, pripravljenostjo in odzivom. |
| --- | --- |

3.

Informacije o finančnih sredstvih in mehanizmih, ki so na voljo za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja v zvezi s preventivo, pripravljenostjo in odzivom.

ESRR in Kohezijski sklad:

Spodbujanje dostopa do vode in trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri

| 2.5 | Posodobljeno načrtovanje potrebnih naložb v vodnem sektorju in sektorju odpadne vode |
| --- | --- |

2.5

Posodobljeno načrtovanje potrebnih naložb v vodnem sektorju in sektorju odpadne vode

Za vsakega od obeh sektorjev je vzpostavljen nacionalni naložbeni načrt, ki vključuje:

| 1. | Oceno trenutnega stanja izvajanja Direktive Sveta 91/271/EGS (8) in Direktive Sveta 98/83/ES (9). |
| --- | --- |

1.

Oceno trenutnega stanja izvajanja Direktive Sveta 91/271/EGS (8) in Direktive Sveta 98/83/ES (9).

| 2. | Opredelitev in načrtovanje kakršnih koli javnih naložb, vključno z okvirno finančno oceno, ki je:






  (a) | potrebna za izvajanje Direktive 91/271/EGS, vključno s prednostno razvrstitvijo glede na velikost aglomeracij ter vplivom na okolje, pri čemer so naložbe razčlenjene za vsako aglomeracijo odpadne vode; |
| --- | --- | --- |

2.

Opredelitev in načrtovanje kakršnih koli javnih naložb, vključno z okvirno finančno oceno, ki je:

(a)

potrebna za izvajanje Direktive 91/271/EGS, vključno s prednostno razvrstitvijo glede na velikost aglomeracij ter vplivom na okolje, pri čemer so naložbe razčlenjene za vsako aglomeracijo odpadne vode;

| (b) | potrebna za izvajanje Direktive 98/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

potrebna za izvajanje Direktive 98/83/ES;

| (c) | potrebna, da se zadovoljijo potrebe, ki izhajajo iz Direktive (EU) 2020/2184 (10), zlasti kar zadeva revidirane parametre kakovosti iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(c)

potrebna, da se zadovoljijo potrebe, ki izhajajo iz Direktive (EU) 2020/2184 (10), zlasti kar zadeva revidirane parametre kakovosti iz Priloge I k navedeni direktivi.

| 3. | Oceno potrebnih naložb za obnovitev infrastrukture za odpadne vode in pitno vodo, vključno z omrežji, glede na njihovo starost in amortizacijske načrte. |
| --- | --- |

3.

Oceno potrebnih naložb za obnovitev infrastrukture za odpadne vode in pitno vodo, vključno z omrežji, glede na njihovo starost in amortizacijske načrte.

| 4. | Navedbo morebitnih virov javnega financiranja, kadar so ti potrebni za dopolnitev uporabnin. |
| --- | --- |

4.

Navedbo morebitnih virov javnega financiranja, kadar so ti potrebni za dopolnitev uporabnin.

ESRR in Kohezijski sklad:

Spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo, gospodarno z viri

| 2.6 | Posodobljeno načrtovanje ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

2.6

Posodobljeno načrtovanje ravnanja z odpadki

Obstaja eden ali več načrtov ravnanja z odpadki iz člena 28 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki zajemajo celotno ozemlje države članice in vključujejo:

| 1. | Analizo trenutnega stanja pri ravnanju z odpadki v zadevni geografski entiteti, vključno z vrsto, količino in izvorom proizvedenih odpadkov, ter oceno njihovega nadaljnjega razvoja ob upoštevanju pričakovanih učinkov ukrepov programov preprečevanja nastajanja odpadkov, pripravljenih v skladu s členom 29 Direktive 2008/98/ES. |
| --- | --- |

1.

Analizo trenutnega stanja pri ravnanju z odpadki v zadevni geografski entiteti, vključno z vrsto, količino in izvorom proizvedenih odpadkov, ter oceno njihovega nadaljnjega razvoja ob upoštevanju pričakovanih učinkov ukrepov programov preprečevanja nastajanja odpadkov, pripravljenih v skladu s členom 29 Direktive 2008/98/ES.

| 2. | Oceno obstoječih sistemov zbiranja odpadkov, vključno z materialno in ozemeljsko pokritostjo ločenega zbiranja odpadkov in ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, ter potrebo po novih sistemih zbiranja. |
| --- | --- |

2.

Oceno obstoječih sistemov zbiranja odpadkov, vključno z materialno in ozemeljsko pokritostjo ločenega zbiranja odpadkov in ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, ter potrebo po novih sistemih zbiranja.

| 3. | Oceno naložbene vrzeli, ki utemeljuje potrebo po zaprtju obstoječih obratov za obdelavo odpadkov in dodatni ali nadgrajeni infrastrukturi za ravnanje z odpadki, z informacijami o razpoložljivih virih prihodkov za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja. |
| --- | --- |

3.

Oceno naložbene vrzeli, ki utemeljuje potrebo po zaprtju obstoječih obratov za obdelavo odpadkov in dodatni ali nadgrajeni infrastrukturi za ravnanje z odpadki, z informacijami o razpoložljivih virih prihodkov za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja.

| 4. | informacije o lokacijskih merilih o tem, kako bo opredeljena prihodnja določitev lokacije območij, in o zmogljivosti prihodnjih obratov za obdelavo odpadkov. |
| --- | --- |

4.

informacije o lokacijskih merilih o tem, kako bo opredeljena prihodnja določitev lokacije območij, in o zmogljivosti prihodnjih obratov za obdelavo odpadkov.

ESRR in Kohezijski sklad:

Izboljšanje varstva in ohranjanja narave ter biotske raznovrstnosti in zelene infrastrukture, tudi v mestnem okolju, in zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja

| 2.7 | Prednostni okvir ukrepanja za potrebne ohranitvene ukrepe, ki vključujejo sofinanciranje Unije. |
| --- | --- |

2.7

Prednostni okvir ukrepanja za potrebne ohranitvene ukrepe, ki vključujejo sofinanciranje Unije.

Za ukrepe, ki podpirajo ukrepe za ohranjanje narave v povezavi z območji Natura 2000 v okviru področja uporabe Direktive Sveta 92/43/EGS (12):

Vzpostavljen je okvir prednostnih ukrepov v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS, ki vključuje vse elemente, zahtevane v predlogi za okvir prednostnih ukrepov za obdobje 2021–2027, o kateri so se dogovorile Komisija in države članice, vključno z opredelitvijo prednostnih ukrepov in oceno potreb po financiranju.

| 3. | Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti |
| --- | --- |

3.

Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti

ESRR in Kohezijski sklad:

| | Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe |
| --- | --- |

Razvoj pametnega, varnega, trajnostnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe

| | Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, ki je odporna na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo |
| --- | --- |

Razvoj in krepitev trajnostne, pametne in intermodalne nacionalne, regionalne in lokalne mobilnosti, ki je odporna na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo

| 3.1 | Celovito načrtovanje prometa na ustrezni ravni |
| --- | --- |

3.1

Celovito načrtovanje prometa na ustrezni ravni

Vzpostavljeno je večmodalno kartiranje obstoječe in načrtovane infrastrukture, razen na lokalni ravni, do leta 2030, ki:

| 1. | Vključuje ekonomsko oceno načrtovanih naložb, temelječo na analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv odprtja trgov storitev železniškega prevoza. |
| --- | --- |

1.

Vključuje ekonomsko oceno načrtovanih naložb, temelječo na analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv odprtja trgov storitev železniškega prevoza.

| 2. | Je skladno z elementi celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki se nanašajo na promet. |
| --- | --- |

2.

Je skladno z elementi celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki se nanašajo na promet.

| 3. | Vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljene v uredbi o IPE , v skladu z zadevnimi delovnimi načrti koridorjev osrednjega omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

3.

Vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljene v uredbi o IPE , v skladu z zadevnimi delovnimi načrti koridorjev osrednjega omrežja TEN-T.

| 4. | Za naložbe zunaj koridorjev osrednjega omrežja TEN-T, vključno s čezmejnimi odseki, zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti mestnih omrežij, regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T in njegovimi vozlišči. |
| --- | --- |

4.

Za naložbe zunaj koridorjev osrednjega omrežja TEN-T, vključno s čezmejnimi odseki, zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti mestnih omrežij, regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T in njegovimi vozlišči.

| 5. | Zagotavlja interoperabilnost železniškega omrežja in, kjer je to ustrezno, poročila o uvedbi ERTMS v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/6 (13). |
| --- | --- |

5.

Zagotavlja interoperabilnost železniškega omrežja in, kjer je to ustrezno, poročila o uvedbi ERTMS v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/6 (13).

| 6. | Spodbuja večmodalnost z opredelitvijo potreb po večmodalnih ali tovornih in potniških terminalih oziroma terminalih za pretovarjanje. |
| --- | --- |

6.

Spodbuja večmodalnost z opredelitvijo potreb po večmodalnih ali tovornih in potniških terminalih oziroma terminalih za pretovarjanje.

| 7. | Vključuje ukrepe, relevantne za načrtovanje infrastrukture, za spodbujanje alternativnih goriv, skladne z zadevnimi nacionalnimi okviri politike. |
| --- | --- |

7.

Vključuje ukrepe, relevantne za načrtovanje infrastrukture, za spodbujanje alternativnih goriv, skladne z zadevnimi nacionalnimi okviri politike.

| 8. | Predstavlja izide ocene tveganj za varnost v cestnem prometu, v skladu z obstoječimi nacionalnimi strategijami za varnost v cestnem prometu, skupaj s kartiranjem trenutnega stanja prizadetih cest in odsekov ter z zagotavljanjem prednostne razvrstitve ustreznih naložb. |
| --- | --- |

8.

Predstavlja izide ocene tveganj za varnost v cestnem prometu, v skladu z obstoječimi nacionalnimi strategijami za varnost v cestnem prometu, skupaj s kartiranjem trenutnega stanja prizadetih cest in odsekov ter z zagotavljanjem prednostne razvrstitve ustreznih naložb.

| 9. | Zagotavlja informacije o finančnih sredstvih, ki ustrezajo načrtovanim naložbam in so potrebna za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja obstoječih in načrtovanih infrastruktur. |
| --- | --- |

9.

Zagotavlja informacije o finančnih sredstvih, ki ustrezajo načrtovanim naložbam in so potrebna za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja obstoječih in načrtovanih infrastruktur.

| 4. | Bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic |
| --- | --- |

4.

Bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic

ESRR:

Izboljšanje učinkovitosti in vključenosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva

ESS+:

| | Izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijskih ukrepov za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, še posebej prek izvajanja jamstva za mlade, za dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela, ter za neaktivne osebe, pa tudi prek spodbujanja samozaposlovanja in socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

Izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijskih ukrepov za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, še posebej prek izvajanja jamstva za mlade, za dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela, ter za neaktivne osebe, pa tudi prek spodbujanja samozaposlovanja in socialnega gospodarstva

| | Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se ocenijo in predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih ter zagotovi pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela |
| --- | --- |

Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se ocenijo in predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih ter zagotovi pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja, prehodov in mobilnosti na trgu dela

| 4.1 | Strateški okvir politike za aktivne politike trga dela |
| --- | --- |

4.1

Strateški okvir politike za aktivne politike trga dela

Vzpostavljen je strateški okvir politike za aktivne politike trga dela, ki je skladen s smernicami za zaposlovanje in vključuje:

| 1. | Ureditve za izvajanje profiliranja iskalcev zaposlitve in oceno njihovih potreb. |
| --- | --- |

1.

Ureditve za izvajanje profiliranja iskalcev zaposlitve in oceno njihovih potreb.

| 2. | Informacije o prostih delovnih mestih in priložnostih za delo, pri čemer se upoštevajo potrebe na trgu dela. |
| --- | --- |

2.

Informacije o prostih delovnih mestih in priložnostih za delo, pri čemer se upoštevajo potrebe na trgu dela.

| 3. | Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

3.

Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z ustreznimi deležniki.

| 4. | Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda aktivnih politik trga dela. |
| --- | --- |

4.

Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda aktivnih politik trga dela.

| 5. | Za ukrepe za zaposlovanje mladih – z dokazi podprte in ciljno usmerjene načine doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z ukrepi ozaveščanja, pri čemer ti načini temeljijo na zahtevah glede kakovosti, ob upoštevanju meril za kakovost vajeništev in pripravništev, tudi v okviru izvajanja shem jamstva za mlade. |
| --- | --- |

5.

Za ukrepe za zaposlovanje mladih – z dokazi podprte in ciljno usmerjene načine doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z ukrepi ozaveščanja, pri čemer ti načini temeljijo na zahtevah glede kakovosti, ob upoštevanju meril za kakovost vajeništev in pripravništev, tudi v okviru izvajanja shem jamstva za mlade.

ESRR:

Izboljšanje učinkovitosti in vključenosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve z razvojem socialne infrastrukture in spodbujanjem socialnega gospodarstva

ESS+:

Spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljše usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe

| 4.2 | Nacionalni strateški okvir za enakost spolov |
| --- | --- |

4.2

Nacionalni strateški okvir za enakost spolov

Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za enakost spolov, ki vključuje:

| 1. | Z dokazi podprto opredelitev izzivov na področju enakosti spolov. |
| --- | --- |

1.

Z dokazi podprto opredelitev izzivov na področju enakosti spolov.

| 2. | Ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji, ob upoštevanju vloge in avtonomije socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

2.

Ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji, ob upoštevanju vloge in avtonomije socialnih partnerjev.

| 3. | Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike in metod za zbiranje podatkov na podlagi podatkov, razčlenjenih po spolu. |
| --- | --- |

3.

Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike in metod za zbiranje podatkov na podlagi podatkov, razčlenjenih po spolu.

| 4. | Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s telesi za enakost, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s telesi za enakost, socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe.

ESRR:

Izboljšanje enakega dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja prek razvoja infrastrukture, tudi s krepitvijo odpornosti za izobraževanje in usposabljanje na daljavo in prek spleta

ESS+:

| | Izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno s podjetniškimi in digitalnimi znanji in spretnostmi, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništva |
| --- | --- |

Izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno s podjetniškimi in digitalnimi znanji in spretnostmi, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništva

| | Spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih znanj in spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih znanjih in spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov ter spodbujanje poklicne mobilnosti; |
| --- | --- |

Spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih znanj in spretnosti, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih znanjih in spretnostih na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov ter spodbujanje poklicne mobilnosti;

| | Spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse ter dostopnostjo za invalide. |
| --- | --- |

Spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse ter dostopnostjo za invalide.

| 4.3 | Strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh |
| --- | --- |

4.3

Strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh

Vzpostavljen je nacionalni ali regionalni strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja, ki vključuje:

| 1. | Sisteme za predvidevanje in napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih, ki temeljijo na dokazih. |
| --- | --- |

1.

Sisteme za predvidevanje in napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih, ki temeljijo na dokazih.

| 2. | Mehanizme in storitve za spremljanje diplomantov za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti. |
| --- | --- |

2.

Mehanizme in storitve za spremljanje diplomantov za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti.

| 3. | Ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, cenovno sprejemljivega, ustreznega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno s terciarnim izobraževanjem. |
| --- | --- |

3.

Ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, cenovno sprejemljivega, ustreznega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno s terciarnim izobraževanjem.

| 4. | Mehanizem usklajevanja, ki zajema vse ravni izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem, in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi telesi. |
| --- | --- |

4.

Mehanizem usklajevanja, ki zajema vse ravni izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem, in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi telesi.

| 5. | Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike. |
| --- | --- |

5.

Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda strateškega okvira politike.

| 6. | Ukrepe za ciljno skupino nizko usposobljenih, nizko kvalificiranih odraslih in tistih, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko prikrajšanih okolij ter so na poti izpopolnjevanja. |
| --- | --- |

6.

Ukrepe za ciljno skupino nizko usposobljenih, nizko kvalificiranih odraslih in tistih, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko prikrajšanih okolij ter so na poti izpopolnjevanja.

| 7. | Ukrepe za podporo učiteljem, vodjem usposabljanja in akademskemu osebju, kar zadeva ustrezne učne metode, ocenjevanje in potrjevanje ključnih kompetenc. |
| --- | --- |

7.

Ukrepe za podporo učiteljem, vodjem usposabljanja in akademskemu osebju, kar zadeva ustrezne učne metode, ocenjevanje in potrjevanje ključnih kompetenc.

| 8. | Ukrepe za spodbujanje mobilnosti učencev in zaposlenih ter transnacionalnega sodelovanja ponudnikov izobraževanja in usposabljanja, vključno s priznavanjem učnih rezultatov in kvalifikacij. |
| --- | --- |

8.

Ukrepe za spodbujanje mobilnosti učencev in zaposlenih ter transnacionalnega sodelovanja ponudnikov izobraževanja in usposabljanja, vključno s priznavanjem učnih rezultatov in kvalifikacij.

ESRR:

Spodbujanje s celostnimi ukrepi, med drugim s stanovanjskimi in socialnimi storitvami, socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, gospodinjstev z nizkimi dohodki ter prikrajšanih skupin, tudi ljudi s posebnimi potrebami

ESS+:

Pospeševanje aktivnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine

| 4.4 | Nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine |
| --- | --- |

4.4

Nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine

Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški okvir politike ali zakonodajni okvir za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje:

| 1. | Z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, zlasti kar zadeva enakopraven dostop do kakovostnih storitev za otroke v ranljivem položaju, pa tudi brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi vseh starosti. |
| --- | --- |

1.

Z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, zlasti kar zadeva enakopraven dostop do kakovostnih storitev za otroke v ranljivem položaju, pa tudi brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi vseh starosti.

| 2. | Ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, vključno s socialno zaščito, vključujočimi trgi dela in dostopom do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti in begunci. |
| --- | --- |

2.

Ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, vključno s socialno zaščito, vključujočimi trgi dela in dostopom do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti in begunci.

| 3. | Ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. |
| --- | --- |

3.

Ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti.

| 4. | Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

Ureditve za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z zadevnimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

ESS+:

Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, na primer Romov

| 4.5 | Nacionalni strateški okvir politike za vključevanje Romov |
| --- | --- |

4.5

Nacionalni strateški okvir politike za vključevanje Romov

Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za vključevanje Romov, ki vključuje:

| 1. | Ukrepe za pospešitev vključevanja Romov ter preprečevanje in odpravo segregacije, ki upoštevajo vidik enakosti spolov in položaj mladih Romov ter določajo izhodišča in merljive cilje in mejnike. |
| --- | --- |

1.

Ukrepe za pospešitev vključevanja Romov ter preprečevanje in odpravo segregacije, ki upoštevajo vidik enakosti spolov in položaj mladih Romov ter določajo izhodišča in merljive cilje in mejnike.

| 2. | Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda ukrepov vključevanja Romov. |
| --- | --- |

2.

Ureditve spremljanja, vrednotenja in pregleda ukrepov vključevanja Romov.

| 3. | Ureditve za upoštevanje vključevanja Romov na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.

Ureditve za upoštevanje vključevanja Romov na regionalni in lokalni ravni.

| 4. | Ureditve za zagotovitev, da se njena zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled izvajajo v tesnem sodelovanju z romsko civilno družbo in vsemi drugimi deležniki, tudi na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.

Ureditve za zagotovitev, da se njena zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled izvajajo v tesnem sodelovanju z romsko civilno družbo in vsemi drugimi deležniki, tudi na regionalni in lokalni ravni.

ESRR:

Zagotavljanje enakega dostopa do zdravstvenega varstva in krepitev odpornost zdravstvenih sistemov, vključno z osnovnim zdravstvenim varstvom, ter spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti

ESS+:

| | Krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj, in storitvami oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno z zdravstveno oskrbo Posodobitev sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah Izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe |
| --- | --- |

Krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj, in storitvami oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno z zdravstveno oskrbo Posodobitev sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah Izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti zdravstvenih sistemov in storitev dolgotrajne oskrbe

| 4.6 | Strateški okvir politike za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo |
| --- | --- |

4.6

Strateški okvir politike za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo

Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški okvir politike za področje zdravja, ki vključuje:

| 1. | Kartiranje potreb na področju zdravja in dolgotrajne oskrbe, tudi kar zadeva zdravstveno in negovalno osebje, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov. |
| --- | --- |

1.

Kartiranje potreb na področju zdravja in dolgotrajne oskrbe, tudi kar zadeva zdravstveno in negovalno osebje, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov.

| 2. | Ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, vključno s tistimi, ki jih je najtežje doseči. |
| --- | --- |

2.

Ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, vključno s tistimi, ki jih je najtežje doseči.

| 3. | Ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti in družine prek deinstitucionalizacije, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti. |
| --- | --- |

3.

Ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti in družine prek deinstitucionalizacije, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti.

---

(1)  V skladu s ciljem, opredeljenim v točki (a) člena 3(2) v povezavi z uvodno izjavo (25) Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).

(2)  V skladu s členom 22 Direktive (EU) 2018/1972.

(3)  Direktiva 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti (UL L 155, 23.5.2014, str. 1).

(4)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(5)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(6)  Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 347, 20.12.2013, str. 924).

(7)  Kakor je ocenjeno v oceni zmožnosti obvladovanja tveganj, ki se zahteva v skladu s točko (b) člena 6(1) Sklepa št. 1313/2013/EU.

(8)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(9)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(10)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).

(11)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(12)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/6 z dne 5. januarja 2017 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (UL L 3, 6.1.2017, str. 6).

---

PRILOGA V

PREDLOGA ZA PROGRAME, KI SE FINANCIRAJO IZ ESRR (CILJ „NALOŽBE ZA DELOVNA MESTA IN RAST“), ESS+, KOHEZIJSKEGA SKLADA, SPP IN ESPRA – ČLEN 21(3)

| CCI | |
| --- | --- |
| Naziv v EN | [255] (1) |
| Naziv v nacionalnih jezikih | [255] |
| Različica | |
| Prvo leto | [4] |
| Zadnje leto | [4] |
| Upravičen od | |
| Upravičen do | |
| Odločitev Komisije – številka | |
| Odločitev Komisije – datum | |
| Številka odločitve države članice o spremembi | |
| Datum začetka veljavnosti odločitve države članice o spremembi | |
| Nebistvena prerazporeditev (člen 24(5) uredbe o skupnih določbah) | Da/Ne |
| Regije na ravni NUTS, ki jih zajema program (se ne uporablja za ESPRA) | |
| Zadevni sklad(i) | ☐ | ESRR |

CCI

Naziv v EN

[255] (1)

Naziv v nacionalnih jezikih

[255]

Različica

Prvo leto

[4]

Zadnje leto

[4]

Upravičen od

Upravičen do

Odločitev Komisije – številka

Odločitev Komisije – datum

Številka odločitve države članice o spremembi

Datum začetka veljavnosti odločitve države članice o spremembi

Nebistvena prerazporeditev (člen 24(5) uredbe o skupnih določbah)

Da/Ne

Regije na ravni NUTS, ki jih zajema program (se ne uporablja za ESPRA)

Zadevni sklad(i)

☐

ESRR

| ☐ | Kohezijski sklad |
| --- | --- |

☐

Kohezijski sklad

| ☐ | ESS+ |
| --- | --- |

☐

ESS+

| ☐ | SPP |
| --- | --- |

☐

SPP

| ☐ | ESPRA |
| --- | --- |

☐

ESPRA

Program

| ☐ | v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ samo za najbolj oddaljene regije |
| --- | --- |

☐

v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ samo za najbolj oddaljene regije

1.   Strategija programa: glavni razvojni izzivi in odzivi politik (2)

Sklic: točke (a)(i) do (viii) in točka (a)(x) člena 22(3) ter točka (b) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah)

| Besedilno polje [30 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [30 000 ]

Za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“:

Razpredelnica 1:

| Cilj politike ali specifični cilj SPP | Specifični cilj ali namenska prednostna naloga (*1) | Obrazložitev (povzetek) |
| --- | --- | --- |
| | | [2 000 za posamezni specifični cilj ali namensko prednostno nalogo v okviru ESS+ ali specifični cilj SPP] |

Cilj politike ali specifični cilj SPP

Specifični cilj ali namenska prednostna naloga (*1)

Obrazložitev (povzetek)

[2 000 za posamezni specifični cilj ali namensko prednostno nalogo v okviru ESS+ ali specifični cilj SPP]

Za ESPRA:

Razpredelnica 1A:

| Cilj politike | Prednostna naloga | Analiza SWOT (za vsako prednostno nalogo) | Obrazložitev (povzetek) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Prednosti
  [10 000 za posamezno prednostno nalogo] | [20 000 za posamezno prednostno nalogo] |
| Slabosti
  [10 000 za posamezno prednostno nalogo] |
| Priložnosti
  [10 000 za posamezno prednostno nalogo] |
| Nevarnosti
  [10 000 za posamezno prednostno nalogo] |
| Opredelitev potreb na podlagi analize SWOT in ob upoštevanju elementov iz člena 8(5) uredbe o ESPRA
  [10 000 za posamezno prednostno nalogo] |

Cilj politike

Prednostna naloga

Analiza SWOT (za vsako prednostno nalogo)

Obrazložitev (povzetek)

Prednosti

[10 000 za posamezno prednostno nalogo]

[20 000 za posamezno prednostno nalogo]

Slabosti

[10 000 za posamezno prednostno nalogo]

Priložnosti

[10 000 za posamezno prednostno nalogo]

Nevarnosti

[10 000 za posamezno prednostno nalogo]

Opredelitev potreb na podlagi analize SWOT in ob upoštevanju elementov iz člena 8(5) uredbe o ESPRA

[10 000 za posamezno prednostno nalogo]

2.   Prednostne naloge

Sklic: člen 22(2) in točka (c) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

2.1   Prednostne naloge razen za tehnično pomoč

2.1.1   Naziv prednostne naloge [300] (ponovi se za vsako prednostno nalogo)

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena socialnim inovativnim ukrepom |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena socialnim inovativnim ukrepom

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena podpori za najbolj ogrožene osebe v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+ (*2) |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena podpori za najbolj ogrožene osebe v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+ (*2)

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena podpori za najbolj ogrožene osebe v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) uredbe o ESS+ (3) |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena podpori za najbolj ogrožene osebe v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) uredbe o ESS+ (3)

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena specifičnemu cilju mobilnosti v mestih iz točke (viii) člena 3(1)(b) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena specifičnemu cilju mobilnosti v mestih iz točke (viii) člena 3(1)(b) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu

| ☐ | To je prednostna naloga, namenjena specifičnemu cilju digitalne povezljivosti iz točke (v) člena 3(1)(a) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu |
| --- | --- |

☐

To je prednostna naloga, namenjena specifičnemu cilju digitalne povezljivosti iz točke (v) člena 3(1)(a) uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu

2.1.1.1   Specifični cilj (4) (ponovi se za vsak izbran specifični cilj za prednostne naloge, ki niso tehnična pomoč)

2.1.1.1.1   Ukrepi skladov

Sklic: točke (d)(i), (iii), (iv), (v), (vi), (vii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah;

povezane vrste ukrepov – točka (d)(i) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah in člena 6 uredbe o ESS+:

| Besedilno polje [8 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [8 000 ]

Glavne ciljne skupine – točka (d)(iii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah:

| Besedilno polje [1 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [1 000 ]

Ukrepi za zaščito enakosti, vključenosti in nediskriminacije – točka (d)(iv) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah in člena 6 uredbe o ESS+

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo teritorialnih orodij – točka (d)(v) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Medregionalni, čezmejni in transnacionalni ukrepi – točka (d)(vi) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Načrtovana uporaba finančnih instrumentov – točka (d)(vii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [1 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [1 000 ]

2.1.1.1.2   Kazalniki

Sklic: točka (d)(ii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah, člen 8 uredbe o ESRR in uredbe o Kohezijskem skladu

Razpredelnica 2: Kazalniki učinka

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

Sklic: točka (d)(ii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 3: Kazalniki rezultatov

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Izhodišče ali referenčna vrednost | Referenčno leto | Cilj (2029) | Vir podatkov [200] | Opombe [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Izhodišče ali referenčna vrednost

Referenčno leto

Cilj (2029)

Vir podatkov [200]

Opombe [200]

2.1.1.1.3   Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa (se ne uporablja za ESPRA)

Sklic: točka (d)(viii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 4: Razsežnost 1 – področje ukrepanja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 5: Razsežnost 2 – oblika financiranja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 6: Razsežnost 3 – mehanizem za ozemeljsko izvrševanje in ozemeljski pristop

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 7: Razsežnost 6 – sekundarna področja ESS+

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 8: Razsežnost 7 – razsežnost enakosti spolov ESS+ (*3), ESRR, Kohezijskega sklada in SPP

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

2.1.1.1.4   Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa za ESPRA

Sklic: točka (c) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 9: Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa za ESPRA

| Prednostna naloga št. | Specifični cilj | Vrsta ukrepa | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

Koda

Znesek (v EUR)

2.1.1.2   Specifični cilj „obravnava materialne prikrajšanosti“ (5)

2.1.1.2.1   Ukrepi skladov

Sklic: člen 22(3) uredbe o skupnih določbah ter člen 20 in člen 23(1) in (2) uredbe o ESS+

Vrste podpore

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Glavne ciljne skupine

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Opis nacionalnih ali regionalnih podpornih shem

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Merila za izbor operacij (6)

| Besedilno polje [4 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [4 000 ]

2.1.1.2.2   Kazalniki

Razpredelnica 2: Kazalniki učinkov

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Razpredelnica 3: Kazalnik rezultatov

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Referenčna vrednost | Referenčno leto | Vir podatkov [200] | Opombe [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Referenčna vrednost

Referenčno leto

Vir podatkov [200]

Opombe [200]

2.2   Prednostne naloge „tehnična pomoč“

2.2.1   Prednostna naloga za tehnično pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah (ponovi se za vsako takšno prednostno nalogo za tehnično pomoč)

Sklic: točka (e) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

2.2.1.1   Ukrepi iz skladov

Povezane vrste ukrepov – točka (e)(i) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [8 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [8 000 ]

Glavne ciljne skupine – točka (e)(iii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [1 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [1 000 ]

2.2.1.2   Kazalniki

Kazalniki učinka z ustreznimi mejniki in cilji

Sklic: točka (e)(ii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 2: Kazalniki učinka

| Prednostna naloga | Sklad | Kategorija regije | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Kategorija regije

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

2.2.1.3   Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa

Sklic: točka (e)(iv) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 4: Razsežnost 1 – področje ukrepanja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 7: Razsežnost 6 – sekundarna področja ESS+

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 8: Razsežnost 7 – razsežnost enakosti spolov ESS+ (*4), ESRR, Kohezijskega sklada in SPP

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 9: Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa za ESPRA

| Prednostna naloga št. | Specifični cilj | Vrsta ukrepa | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

Koda

Znesek (v EUR)

2.2.2   Prednostna naloga za tehnično pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah (ponovi se za vsako takšno prednostno nalogo za tehnično pomoč)

Sklic: točka (f) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

2.2.2.1   Opis tehnične pomoči na podlagi financiranja, ki ni povezano s stroški – člen 37 uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [3 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [3 000 ]

2.2.2.2   Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa

Sklic: točka (f) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 4: Razsežnost 1 – področje ukrepanja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 7: Razsežnost 6 – sekundarna področja ESS+

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 8: Razsežnost 7 – razsežnost enakosti spolov ESS+ (*5), ESRR, Kohezijskega sklada in SPP

| Prednostna naloga št. | Sklad | Kategorija regije | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Kategorija regije

Koda

Znesek (v EUR)

Razpredelnica 9: Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa za ESPRA

| Prednostna naloga št. | Specifični cilj | Vrsta ukrepa | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

Koda

Znesek (v EUR)

3.   Finančni načrt

Sklic: točke (g)(i), (ii) in (iii) člena 22(3), člen 112(1), (2) in (3) ter člena 14 in 26 uredbe o skupnih določbah

3.1   Prerazporeditve in prispevki (7)

Sklic: členi 14, 26 in 27 uredbe o skupnih določbah

| Sprememba programa v zvezi s | ☐ | prispevkom za InvestEU |
| --- | --- | --- |

Sprememba programa v zvezi s

☐

prispevkom za InvestEU

| ☐ | prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja |
| --- | --- |

☐

prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

| ☐ | prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi |
| --- | --- |

☐

prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi

Razpredelnica 15A: Prispevek za InvestEU (*6) (razčlenitev po letih)

| Prispevek od | Prispevek za | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Sklop(i) InvestEU | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prispevek od

Prispevek za

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Sklop(i) InvestEU

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 15B: Prispevki za InvestEU (*7) (povzetek)

| | Kategorija regije | Sklop 1 Trajnostna infrastruktura | Sklop 2 Inovacije in digitalizacija | Sklop 3 MSP | Sklop 4 Socialne naložbe ter znanja in spretnosti | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (f) = (a) + (b) + (c) + (d) |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | |
| Skupaj | | | | | | |

Kategorija regije

Sklop 1 Trajnostna infrastruktura

Sklop 2 Inovacije in digitalizacija

Sklop 3 MSP

Sklop 4 Socialne naložbe ter znanja in spretnosti

Skupaj

(a)

(b)

(c)

(d)

(f) = (a) + (b) + (c) + (d)

ESRR

Bolj razvite regije

Manj razvite regije

Regije v prehodu

ESS+

Bolj razvite regije

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Skupaj

| Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev), ob upoštevanju, kako navedeni znesek prispeva k doseganju ciljev politike, izbranih v programu v skladu s členom 10(1) uredbe o InvestEU. |
| --- |

Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev), ob upoštevanju, kako navedeni znesek prispeva k doseganju ciljev politike, izbranih v programu v skladu s členom 10(1) uredbe o InvestEU.

Razpredelnica 16A: Prerazporeditve za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Instrument | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESRR | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Instrument

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

ESRR

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 16B: Prerazporeditve za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja (*8) (povzetek)

| Sklad | Kategorija regije | Instrument 1 | Instrument 2 | Instrument 3 | Instrument 4 | Instrument 5 (*9) | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) = (a) + (b) + (c) + (d) + (e) |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | |

Sklad

Kategorija regije

Instrument 1

Instrument 2

Instrument 3

Instrument 4

Instrument 5 (*9)

Skupaj

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f) = (a) + (b) + (c) + (d) + (e)

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Skupaj

| Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev)

Razpredelnica 17A: Prerazporeditve med ESRR, ESS+ in Kohezijskim skladom ali v drug sklad ali sklade (*10) (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditve iz | Prerazporeditve v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Sklad | Kategorija regij (kadar je relevantno) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, ESPRA, AMIF, SNV, IUMV | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | |

Prerazporeditve iz

Prerazporeditve v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Sklad

Kategorija regij (kadar je relevantno)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad, ESPRA, AMIF, SNV, IUMV

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 17B: Prerazporeditve med ESRR, ESS+ in Kohezijskim skladom ali v drug sklad ali sklade (*11) (povzetek)

| | ESRR | ESS+ | Kohezijski sklad | ESPRA | AMIF | SNV | IUMV | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije | Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije |
| ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | |

ESRR

ESS+

Kohezijski sklad

ESPRA

AMIF

SNV

IUMV

Skupaj

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Skupaj

| Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev) |
| --- |

Besedilno polje [3 500 ] (obrazložitev)

3.2   SPP: dodelitev v programu in prerazporeditve (8)

3.2.1   Dodelitev programu iz SPP pred prerazporeditvami po prednostnih nalogah (kjer je ustrezno) (9)

Sklic: člen 27 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 18: Dodelitev programu iz SPP v skladu s členom 3 uredbe o SPP pred prerazporeditvami

| Prednostna naloga SPP 1 | |
| --- | --- |
| Prednostna naloga SPP 2 | |
| | Skupaj |

Prednostna naloga SPP 1

Prednostna naloga SPP 2

Skupaj

3.2.2   Prerazporeditve v SPP kot dopolnilna podpora (10) (kjer je ustrezno)

| Prerazporeditev v SPP | ☐ | zadeva notranje prerazporeditve v okviru programa z dodelitvijo iz SPP |
| --- | --- | --- |

Prerazporeditev v SPP

☐

zadeva notranje prerazporeditve v okviru programa z dodelitvijo iz SPP

| ☐ | zadeva prerazporeditve iz drugih programov v program z dodelitvijo iz SPP |
| --- | --- |

☐

zadeva prerazporeditve iz drugih programov v program z dodelitvijo iz SPP

Razpredelnica 18A: Prerazporeditve v SPP v okviru programa (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Prednostna naloga SPP (*12) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | Prednostna naloga SPP 1 | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | Prednostna naloga SPP 2 | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Prednostna naloga SPP (*12)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Prednostna naloga SPP 1

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Prednostna naloga SPP 2

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 18B: Prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ v SPP v okviru programa

| | Dodelitev iz SPP v programu (*13), razčlenjena po kategoriji regije, v kateri je ozemlje (*14) (po prednostnih nalogah SPP) |
| --- | --- |
| Prednostna naloga SPP (za vsako prednostno nalogo SPP) | Znesek |
| Prerazporeditev v okviru programa (*13) (dopolnilna podpora) po kategoriji regije | | |
| ESRR | Bolj razvite regije | | |
| Regije v prehodu | | |
| Manj razvite regije | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | |
| Regije v prehodu | | |
| Manj razvite regije | | |
| Skupaj | Bolj razvite regije | | |
| | Regije v prehodu | | |
| | Manj razvite regije | | |

Dodelitev iz SPP v programu (*13), razčlenjena po kategoriji regije, v kateri je ozemlje (*14) (po prednostnih nalogah SPP)

Prednostna naloga SPP (za vsako prednostno nalogo SPP)

Znesek

Prerazporeditev v okviru programa (*13) (dopolnilna podpora) po kategoriji regije

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Skupaj

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 18C: Prerazporeditve v SPP iz drugih programov (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Sklad | Kategorija regije | Prednostna naloga SPP (*15) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| ESRR | Bolj razvite regije | Prednostna naloga SPP 1 | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | Prednostna naloga SPP 2 | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Sklad

Kategorija regije

Prednostna naloga SPP (*15)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

Prednostna naloga SPP 1

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Prednostna naloga SPP 2

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 18D: Prerazporeditev sredstev ESRR in ESS+ iz drugih programov v SPP v tem programu

| | Dopolnilna podpora SPP v tem programu (*16) za ozemlje, ki je (*18) v določeni kategoriji regije (po prednostnih nalogah): |
| --- | --- |
| Prednostna naloga SPP | Znesek |
| Prerazporeditev(-ve) iz drugega(-ih) programa(-ov) (*17) po kategoriji regije | | |
| ESRR | Bolj razvite regije | | |
| Regije v prehodu | | |
| Manj razvite regije | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | |
| Regije v prehodu | | |
| Manj razvite regije | | |
| Skupaj | | |

Dopolnilna podpora SPP v tem programu (*16) za ozemlje, ki je (*18) v določeni kategoriji regije (po prednostnih nalogah):

Prednostna naloga SPP

Znesek

Prerazporeditev(-ve) iz drugega(-ih) programa(-ov) (*17) po kategoriji regije

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Skupaj

| Besedilno polje [3 000 ] Obrazložitev dopolnilne prerazporeditve iz ESRR in ESS+ na podlagi načrtovanih vrst ukrepov – točka (d)(viii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah |
| --- |

Besedilno polje [3 000 ] Obrazložitev dopolnilne prerazporeditve iz ESRR in ESS+ na podlagi načrtovanih vrst ukrepov – točka (d)(viii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

3.3   Prerazporeditve med kategorijami regije na podlagi vmesnega pregleda

Razpredelnica 19A: Prerazporeditve med kategorijami regije na podlagi vmesnega pregleda v okviru programa (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Kategorija regije (*19) | Kategorija regije (*19) | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| Bolj razvite regije | Bolj razvite regije /
  Regije v prehodu /
  Manj razvite regije | | | | |
| Regije v prehodu | | | | |
| Manj razvite regije | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Kategorija regije (*19)

Kategorija regije (*19)

2025

2026

2027

Skupaj

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije /

Regije v prehodu /

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Razpredelnica 19B: Prerazporeditve med kategorijami regije na podlagi vmesnega pregleda drugim programom (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| Kategorija regije (*20) | Kategorija regije (*20) | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| Bolj razvite regije | Bolj razvite regije /
  Regije v prehodu /
  Manj razvite regije | | | | |
| Regije v prehodu | | | | |
| Manj razvite regije | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

Kategorija regije (*20)

Kategorija regije (*20)

2025

2026

2027

Skupaj

Bolj razvite regije

Bolj razvite regije /

Regije v prehodu /

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

3.4   Prerazporeditve nazaj (11)

Razpredelnica 20A: Prerazporeditve nazaj (razčlenitev po letih)

| Prerazporeditev iz | Prerazporeditev v | Razčlenitev po letih |
| --- | --- | --- |
| InvestEU ali drug instrument Unije | Sklad | Kategorija regije | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| InvestEU
  Sklop 1
  Sklop 2
  Sklop 3
  Sklop 4
  Instrument Unije 1
  Instrument Unije 2
  [...] | ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | |
| ESPRA | Ni relevantno | | | | | | | | |

Prerazporeditev iz

Prerazporeditev v

Razčlenitev po letih

InvestEU ali drug instrument Unije

Sklad

Kategorija regije

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

InvestEU

Sklop 1

Sklop 2

Sklop 3

Sklop 4

Instrument Unije 1

Instrument Unije 2

[...]

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Razpredelnica 20B: Prerazporeditve nazaj (*21) (povzetek)

| Iz / V | ESRR | ESS+ | Kohezijski sklad | ESPRA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije | Bolj razvite regije | Regije v prehodu | Manj razvite regije | | |
| InvestEU | | | | | | | | |
| Sklop 1 | | | | | | | | |
| Sklop 2 | | | | | | | | |
| Sklop 3 | | | | | | | | |
| Sklop 4 | | | | | | | | |
| Instrument 1 | | | | | | | | |
| Instrument 2 | | | | | | | | |
| Instrument 3 | | | | | | | | |
| Instrument 4 (*22) | | | | | | | | |

Iz / V

ESRR

ESS+

Kohezijski sklad

ESPRA

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

InvestEU

Sklop 1

Sklop 2

Sklop 3

Sklop 4

Instrument 1

Instrument 2

Instrument 3

Instrument 4 (*22)

3.5   Finančna sredstva po letih

Sklic: točka (g)(i) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah ter členi 3, 4 in 7 uredbe o SPP.

Razpredelnica 10: Finančna sredstva po letih

| Sklad | Kategorija regije | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2026
  samo za ESPRA | 2027 | 2027
  samo za ESPRA | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finančna sredstva brez zneska prilagodljivosti | Znesek prilagodljivosti | Finančna sredstva brez zneska prilagodljivosti | Znesek prilagodljivosti |
| ESRR (*23) | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | |
| ESS+ (*23) | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | |
| SPP (*23) | Sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | | | |
| Sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | | | |
| Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP (v povezavi s sredstvi v skladu s členom 3 uredbe o SPP) | | | | | | | | | | | | | |
| Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP (v povezavi s sredstvi v skladu s členom 4 uredbe o SPP) | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | | |
| Kohezijski sklad | | Ni relevantno | | | | | | | | | | | | |
| ESPRA | | Ni relevantno | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | | |

Sklad

Kategorija regije

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2026

samo za ESPRA

2027

2027

samo za ESPRA

Skupaj

Finančna sredstva brez zneska prilagodljivosti

Znesek prilagodljivosti

Finančna sredstva brez zneska prilagodljivosti

Znesek prilagodljivosti

ESRR (*23)

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Skupaj

ESS+ (*23)

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Skupaj

SPP (*23)

Sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

Sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP (v povezavi s sredstvi v skladu s členom 3 uredbe o SPP)

Sredstva v skladu s členom 7 uredbe o SPP (v povezavi s sredstvi v skladu s členom 4 uredbe o SPP)

Skupaj

Kohezijski sklad

Ni relevantno

ESPRA

Ni relevantno

Skupaj

3.6   Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje

Sklic: točka (g)(ii) člena 22(3), člen 22(6) in člen 36 uredbe o skupnih določbah

Za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, pri katerih je bila v sporazumu o partnerstvu izbrana tehnična pomoč v skladu s členom 36(4) uredbe o skupnih določbah.

Razpredelnica 11: Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje

| ali tehnična pomoč | Prednostna naloga | Osnova za izračun podpore Unije (skupni upravičeni stroški ali javni prispevek) | Sklad | Kategorija regije (*24) | Prispevek Unije
  (a) = (g) + (h) | Razčlenitev prispevka Unije | Nacionalni prispevek | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Skupaj | Stopnja sofinanciranja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prispevek Unije, zmanjšan za znesek prilagodljivosti (g) | Znesek prilagodljivosti
  (h) | javna | zasebna |
| (b) = (c) + (d) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a) / (e) |
| | Prednostna naloga 1 | javna/skupna | ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 2 | | ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 3 | | SPP (*25) | sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | |
| sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 4 | | Kohezijski sklad | | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč | Prednostna naloga 5
  Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah | | ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad | | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč | Prednostna naloga 6
  Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah | | ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad | | | | | | | | | |
| | | Skupaj ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | | |
| | Manj razvite regije | | | | | | | | |
| | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | |
| | | Skupaj ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | | |
| | Manj razvite regije | | | | | | | | |
| | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | |
| | | SPP (*25) | sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | |
| | sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | |
| | | Skupaj Kohezijski sklad | | | | | | | | | |
| | | Skupaj | | | | | | | | | |

ali tehnična pomoč

Prednostna naloga

Osnova za izračun podpore Unije (skupni upravičeni stroški ali javni prispevek)

Sklad

Kategorija regije (*24)

Prispevek Unije

(a) = (g) + (h)

Razčlenitev prispevka Unije

Nacionalni prispevek

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Skupaj

Stopnja sofinanciranja

Prispevek Unije, zmanjšan za znesek prilagodljivosti (g)

Znesek prilagodljivosti

(h)

javna

zasebna

(b) = (c) + (d)

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a) / (e)

Prednostna naloga 1

javna/skupna

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Prednostna naloga 2

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Prednostna naloga 3

SPP (*25)

sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Skupaj

Prednostna naloga 4

Kohezijski sklad

Tehnična pomoč

Prednostna naloga 5

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah

ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad

Tehnična pomoč

Prednostna naloga 6

Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah

ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad

Skupaj ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Skupaj ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

SPP (*25)

sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Skupaj Kohezijski sklad

Skupaj

Za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“: programi, ki uporabljajo tehnično pomoč v skladu s členom 36(5) uredbe o skupnih določbah, v skladu z odločitvijo iz sporazuma o partnerstvu.

Razpredelnica 11: Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek

| ali tehnična pomoč | Prednostna naloga | Osnova za izračun podpore Unije (skupni upravičeni stroški ali javni prispevek) | Sklad | Kategorija regij (*26) | Prispevek Unije
  (a) = (b) + (c) + (i) + (j) | Razčlenitev prispevka Unije | Nacionalni prispevek | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Skupaj | Stopnja sofinanciranja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| javna | zasebna |
| | (d) = (e) + (f) | (e) | (f) | (g) = (a) + (d) | (h) = (a) / (g) |
| Prispevek Unije | Znesek prilagodljivosti | | | | | |
| brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) | za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) | brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) | za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) |
| (b) | (c) | (i) | (j) |
| | Prednostna naloga 1 | javna/skupna | ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | | | | Regije v prehodu | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | |
| Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 2 | | ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | |
| Regije v prehodu | | | | | | | | | | |
| Manj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 3 | | SPP (*27) | sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | |
| sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 4 | | Kohezijski sklad | | | | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč | Prednostna naloga 5
  Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah | | ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad | | | | | | | | | | | |
| | | Skupaj ESRR | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | | | | |
| | Manj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | |
| | | Skupaj ESS+ | Bolj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | Regije v prehodu | | | | | | | | | | |
| | Manj razvite regije | | | | | | | | | | |
| | | | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | | | | | | | | | |
| | | SPP (*27) | sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | |
| | | | sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP | | | | | | | | | | | |
| | | Skupaj Kohezijski sklad | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | |

ali tehnična pomoč

Prednostna naloga

Osnova za izračun podpore Unije (skupni upravičeni stroški ali javni prispevek)

Sklad

Kategorija regij (*26)

Prispevek Unije

(a) = (b) + (c) + (i) + (j)

Razčlenitev prispevka Unije

Nacionalni prispevek

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Skupaj

Stopnja sofinanciranja

javna

zasebna

(d) = (e) + (f)

(e)

(f)

(g) = (a) + (d)

(h) = (a) / (g)

Prispevek Unije

Znesek prilagodljivosti

brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5)

za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5)

brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5)

za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5)

(b)

(c)

(i)

(j)

Prednostna naloga 1

javna/skupna

ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Prednostna naloga 2

ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Prednostna naloga 3

SPP (*27)

sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Skupaj

Prednostna naloga 4

Kohezijski sklad

Tehnična pomoč

Prednostna naloga 5

Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah

ESRR ali ESS+ ali SPP ali Kohezijski sklad

Skupaj ESRR

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

Skupaj ESS+

Bolj razvite regije

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

SPP (*27)

sredstva v skladu s členom 3 uredbe o SPP

sredstva v skladu s členom 4 uredbe o SPP

Skupaj Kohezijski sklad

Skupaj

Za ESPRA:

Sklic: točka (g)(iii) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Programi ESPRA, ki uporabljajo tehnično pomoč v skladu s členom 36(4) uredbe o skupnih določbah, v skladu z odločitvijo iz sporazuma o partnerstvu.

Razpredelnica 11A: Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek

| Prednostna naloga | Specifični cilj (nomenklatura, določena v uredbi o ESPRA) | Osnova za izračun podpore Unije | Prispevek Unije | Nacionalni javni prispevek | Skupaj | Stopnja sofinanciranja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prednostna naloga 1 | 1.1.1 | Javna | | | | |
| 1.1.2 | Javna | | | | |
| 1.2 | Javna | | | | |
| 1.3 | Javna | | | | |
| 1.4 | Javna | | | | |
| 1.5 | Javna | | | | |
| 1.6 | Javna | | | | |
| Prednostna naloga 2 | 2.1 | Javna | | | | |
| 2.2 | Javna | | | | |
| Prednostna naloga 3 | 3.1 | Javna | | | | |
| Prednostna naloga 4 | 4.1 | Javna | | | | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah | 5.1 | Javna | | | | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah | 5.2 | Javna | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj (nomenklatura, določena v uredbi o ESPRA)

Osnova za izračun podpore Unije

Prispevek Unije

Nacionalni javni prispevek

Skupaj

Stopnja sofinanciranja

Prednostna naloga 1

1.1.1

Javna

1.1.2

Javna

1.2

Javna

1.3

Javna

1.4

Javna

1.5

Javna

1.6

Javna

Prednostna naloga 2

2.1

Javna

2.2

Javna

Prednostna naloga 3

3.1

Javna

Prednostna naloga 4

4.1

Javna

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(4) uredbe o skupnih določbah

5.1

Javna

Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah

5.2

Javna

Programi ESPRA, ki uporabljajo tehnično pomoč v skladu s členom 36(5) uredbe o skupnih določbah, v skladu z odločitvijo iz sporazuma o partnerstvu.

Razpredelnica 11A: Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek

| Prednostna naloga | Specifični cilj (nomenklatura, določena v uredbi o ESPRA) | Osnova za izračun podpore Unije | Prispevek Unije | Nacionalni javni prispevek | Skupaj | Stopnja sofinanciranja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prispevek Unije brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah | Prispevek Unije za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah |
| Prednostna naloga 1 | 1.1.1 | Javna | | | | | |
| 1.1.2 | Javna | | | | | |
| 1.2 | Javna | | | | | |
| 1.3 | Javna | | | | | |
| 1.4 | Javna | | | | | |
| 1.5 | Javna | | | | | |
| 1.6 | Javna | | | | | |
| Prednostna naloga 2 | 2.1 | Javna | | | | | |
| 2.2 | Javna | | | | | |
| Prednostna naloga 3 | 3.1 | Javna | | | | | |
| Prednostna naloga 4 | 4.1 | Javna | | | | | |
| Tehnična pomoč (člen 37 uredbe o skupnih določbah) | 5.1 | Javna | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj (nomenklatura, določena v uredbi o ESPRA)

Osnova za izračun podpore Unije

Prispevek Unije

Nacionalni javni prispevek

Skupaj

Stopnja sofinanciranja

Prispevek Unije brez tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Prispevek Unije za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Prednostna naloga 1

1.1.1

Javna

1.1.2

Javna

1.2

Javna

1.3

Javna

1.4

Javna

1.5

Javna

1.6

Javna

Prednostna naloga 2

2.1

Javna

2.2

Javna

Prednostna naloga 3

3.1

Javna

Prednostna naloga 4

4.1

Javna

Tehnična pomoč (člen 37 uredbe o skupnih določbah)

5.1

Javna

4.   Omogočitveni pogoji

Sklic: točka (i) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 12: Omogočitveni pogoji

| Omogočitveni pogoji | Sklad | Specifični cilj (ni relevantno za ESPRA) | Izpolnitev omogočitvenega pogoja | Merila | Izpolnitev meril | Sklic na ustrezne dokumente | Utemeljitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Da/Ne | Merilo 1 | Da/Ne | [500] | [1 000 ] |
| | | | | Merilo 2 | Da/Ne | | |

Omogočitveni pogoji

Sklad

Specifični cilj (ni relevantno za ESPRA)

Izpolnitev omogočitvenega pogoja

Merila

Izpolnitev meril

Sklic na ustrezne dokumente

Utemeljitev

Da/Ne

Merilo 1

Da/Ne

[500]

[1 000 ]

Merilo 2

Da/Ne

5.   Organi, pristojni za program

Sklic: točka (k) člena 22(3) ter člena 71 in 84 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 13: Organi, pristojni za program

| Organi, pristojni za program | Ime institucije [500] | Ime kontaktne osebe [200] | E-naslov [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Organ upravljanja | | | |
| Revizijski organ | | | |
| Telo, ki prejme plačila Komisije | | | |
| Kjer je to ustrezno, telo ali telesa, ki prejemajo plačila Komisije v primeru tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah | | | |
| Računovodska funkcija, če je zaupana telesu, ki ni organ upravljanja | | | |

Organi, pristojni za program

Ime institucije [500]

Ime kontaktne osebe [200]

E-naslov [200]

Organ upravljanja

Revizijski organ

Telo, ki prejme plačila Komisije

Kjer je to ustrezno, telo ali telesa, ki prejemajo plačila Komisije v primeru tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Računovodska funkcija, če je zaupana telesu, ki ni organ upravljanja

Porazdelitev povrnjenih zneskov za tehnično pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah, če je za prejemanje plačil Komisije opredeljenih več teles

Sklic: člen 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 13A: Del odstotnih deležev iz točke (b) člena 36(5) uredbe o skupnih določbah, ki bi se povrnil telesom, ki prejemajo plačila Komisije v primeru tehnične pomoči na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah (v odstotnih točkah)

| Telo 1 | odstotne točke |
| --- | --- |
| Telo 2 (*28) | odstotne točke |

Telo 1

odstotne točke

Telo 2 (*28)

odstotne točke

6.   Partnerstvo

Sklic: točka (h) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [10 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [10 000 ]

7.   Komuniciranje in prepoznavnost

Sklic: točka (j) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [4 500 ] |
| --- |

Besedilno polje [4 500 ]

8.   Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

Sklic: člena 94 in 95 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 14: Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

| Načrtovana uporaba členov 94 in 95 uredbe o skupnih določbah | DA | NE |
| --- | --- | --- |
| Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 1) | ☐ | ☐ |
| Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije, temelječe na financiranju, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 2) | ☐ | ☐ |

Načrtovana uporaba členov 94 in 95 uredbe o skupnih določbah

DA

NE

Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 1)

☐

☐

Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije, temelječe na financiranju, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 2)

☐

☐

Dodatek 1

Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji (člen 94) uredbe o skupnih določbah

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporabljajo poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov na ravni Unije, določene z delegiranim aktom iz člena 94(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Kategorija regij | Ocenjeni delež skupnih finančnih dodelitev v okviru prednostne naloge, za katere bodo veljale poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, v % | Vrsta(-e) zajetih operacij | Kazalnik, ki sproži povračilo | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo | Vrsta poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje) | Znesek (v EUR) ali odstotni delež (v primeru pavšalnih stopenj) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Koda (12) | Opis | Koda (13) | Opis | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Kategorija regij

Ocenjeni delež skupnih finančnih dodelitev v okviru prednostne naloge, za katere bodo veljale poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, v %

Vrsta(-e) zajetih operacij

Kazalnik, ki sproži povračilo

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

Vrsta poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje)

Znesek (v EUR) ali odstotni delež (v primeru pavšalnih stopenj) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov

Koda (12)

Opis

Koda (13)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

Ali je organ upravljanja prejel podporo zunanjega podjetja za določitev poenostavljenih stroškov v nadaljevanju?

| Če je tako, navedite ime zunanjega podjetja | : | Da/ne – ime zunanjega podjetja |
| --- | --- | --- |

Če je tako, navedite ime zunanjega podjetja

:

Da/ne – ime zunanjega podjetja

| 1. | Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom izvajanja (14) |
| --- | --- |

1.

Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom izvajanja (14)

| 2. | Specifični cilj(i) |
| --- | --- |

2.

Specifični cilj(i)

| 3. | Kazalnik, ki sproži povračilo (15) |
| --- | --- |

3.

Kazalnik, ki sproži povračilo (15)

| 4. | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo |
| --- | --- |

4.

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

| 5. | Standardna lestvica stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

5.

Standardna lestvica stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj

| 6. | Znesek na mersko enoto ali odstotni delež (za pavšalne stopnje) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- |

6.

Znesek na mersko enoto ali odstotni delež (za pavšalne stopnje) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov

| 7. | Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami |
| --- | --- |

7.

Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami

| 8. | Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (Da/Ne) |
| --- | --- |

8.

Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (Da/Ne)

| 9. | Prilagoditvena(-e) metoda(-e) (16) |
| --- | --- |

9.

Prilagoditvena(-e) metoda(-e) (16)

| 10. | Preverjanje doseganja enot






  — | opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja enot |
| --- | --- | --- |

10.

Preverjanje doseganja enot

—

opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja enot

| — | opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj preverjalo in kdo bo to preverjal |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj preverjalo in kdo bo to preverjal

| — | opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov

| 11. | Morebitne neprimerne spodbude, blažilni ukrepi (17) in ocenjena stopnja tveganja (visoka/srednja/nizka) |
| --- | --- |

11.

Morebitne neprimerne spodbude, blažilni ukrepi (17) in ocenjena stopnja tveganja (visoka/srednja/nizka)

| 12. | Skupni znesek (nacionalni znesek in znesek Unije), za katerega se pričakuje, da ga bo Komisija povrnila na tej podlagi |
| --- | --- |

12.

Skupni znesek (nacionalni znesek in znesek Unije), za katerega se pričakuje, da ga bo Komisija povrnila na tej podlagi

C.   Izračun standardne lestvice stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

| 1. | Vir podatkov, uporabljenih za izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj (kdo je podatke predložil, zbral in evidentiral; kje so podatki shranjeni; presečni datumi; potrjevanje itd.). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prosimo, navedite, zakaj sta predlagana metoda in izračun na podlagi člena 94(2) relevantna za vrsto operacije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prosimo, navedite, kako so bili izračuni narejeni, vključno zlasti z morebitnimi predpostavkami v smislu kakovosti ali količin. Če je relevantno, bi bilo treba uporabiti statistične dokaze in referenčne vrednosti ter jih, če je to zahtevano, zagotoviti v obliki, ki jo lahko uporabi Komisija. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prosimo, pojasnite, kako ste zagotovili, da so bili le upravičeni izdatki vključeni v izračun standardne lestvice stroškov na enoto, pavšalnega zneska ali pavšalne stopnje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ocena revizijskega oziroma revizijskih organov v zvezi z metodologijo za izračun in zneski ter ureditvijo za zagotovitev potrjevanja, kakovosti, zbiranja in shranjevanja podatkov. |
| --- | --- |

5.

Dodatek 2

Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 95 uredbe o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporabljajo zneski za financiranje na ravni Unije, ki niso povezani s stroški, določenimi v delegiranem aktu iz člena 95(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Kategorija regij | Znesek, krit s financiranjem, ki ni povezano s stroški | Vrsta(-e) zajetih operacij | Pogoji, ki jih je treba izpolniti/rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Kazalnik | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Predvidena vrsta metode povračila, ki se uporablja za povračilo stroškov upravičencu ali upravičencem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Koda (18) | Opis | | Koda (19) | Opis | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Kategorija regij

Znesek, krit s financiranjem, ki ni povezano s stroški

Vrsta(-e) zajetih operacij

Pogoji, ki jih je treba izpolniti/rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Kazalnik

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Predvidena vrsta metode povračila, ki se uporablja za povračilo stroškov upravičencu ali upravičencem

Koda (18)

Opis

Koda (19)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

| 1. | Opis vrste operacije |
| --- | --- |

1.

Opis vrste operacije

| 2. | Specifični cilj(i) |
| --- | --- |

2.

Specifični cilj(i)

| 3. | Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči |
| --- | --- |

3.

Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči

| 4. | Rok za izpolnitev pogojev ali dosego rezultatov |
| --- | --- |

4.

Rok za izpolnitev pogojev ali dosego rezultatov

| 5. | Opredelitev kazalnika |
| --- | --- |

5.

Opredelitev kazalnika

| 6. | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

6.

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

| 7. | Vmesni dosežki (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo s strani Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila |
| --- | --- |

7.

Vmesni dosežki (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo s strani Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila

Vmesni dosežki

Predvideni datum

Zneski (v EUR)

| 8. | Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi) |
| --- | --- |

8.

Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi)

| 9. | Prilagoditvena(-e) metoda(-e) |
| --- | --- |

9.

Prilagoditvena(-e) metoda(-e)

| 10. | Preverjanje doseganje rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih dosežkov):






  — | opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vsakega od vmesnih dosežkov) |
| --- | --- | --- |

10.

Preverjanje doseganje rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih dosežkov):

—

opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vsakega od vmesnih dosežkov)

| — | opišite, kako se bodo izvajala upravljalna preverjanja (vključno s preverjanji na kraju samem) in kdo jih bo izvajal; |
| --- | --- |

—

opišite, kako se bodo izvajala upravljalna preverjanja (vključno s preverjanji na kraju samem) in kdo jih bo izvajal;

| — | opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov

| 11. | Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški
  Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [Da/Ne] |
| --- | --- |

11.

Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški

Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [Da/Ne]

| 12. | Ureditve za zagotavljanje revizijske sledi
  Navedite telo(-esa), odgovorno(-a) za te ureditve. |
| --- | --- |

12.

Ureditve za zagotavljanje revizijske sledi

Navedite telo(-esa), odgovorno(-a) za te ureditve.

Dodatek 3

Seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom

(člen 22(3) uredbe o skupnih določbah)

| Besedilno polje [2 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [2 000 ]

Dodatek 4

Akcijski načrt ESPRA za vsako najbolj oddaljeno regijo

Opomba: podvojiti za vsako najbolj oddaljeno regijo

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

| Ime najbolj oddaljene regije | |
| --- | --- |

Ime najbolj oddaljene regije

A.   Opis strategije za trajnostno izkoriščanje ribištva in razvoj trajnostnega modrega gospodarstva

| Besedilno polje [30 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [30 000 ]

B.   Opis glavnih predvidenih ukrepov in ustreznih finančnih sredstev

| Opis glavnih ukrepov | Dodeljeni znesek ESPRA (v EUR) |
| --- | --- |
| Strukturna podpora sektorju ribištva in akvakulture v okviru ESPRA
  Besedilno polje [10 000 ] | |
| Nadomestilo za dodatne stroške v skladu s členom 24 uredbe o ESPRA
  Besedilno polje [10 000 ] | |
| Druge naložbe v trajnostno modro gospodarstvo, potrebne za doseganje trajnostnega razvoja obalnih območij
  Besedilno polje [10 000 ] | |
| SKUPAJ | |

Opis glavnih ukrepov

Dodeljeni znesek ESPRA (v EUR)

Strukturna podpora sektorju ribištva in akvakulture v okviru ESPRA

Besedilno polje [10 000 ]

Nadomestilo za dodatne stroške v skladu s členom 24 uredbe o ESPRA

Besedilno polje [10 000 ]

Druge naložbe v trajnostno modro gospodarstvo, potrebne za doseganje trajnostnega razvoja obalnih območij

Besedilno polje [10 000 ]

SKUPAJ

C.   Opis sinergij z drugimi viri financiranja Unije

| Besedilno polje [10 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [10 000 ]

D.   Dodatno financiranje za izvajanje nadomestila za dodatne stroške (državna pomoč)

Informacije se posredujejo za vsako posamezno predvideno shemo/ad hoc pomoč

| Regija | Ime regij(e) (NUTS) (20) | ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| Organ, ki dodeli pomoč | Ime | ... |
| Poštni naslov
  Spletni naslov | ...
  ... |
| Naziv ukrepa pomoči | ... |
| Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo) | ...
  ...
  ... |
| Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči | ... |
| Vrsta ukrepa | ☐ | Shema |

Regija

Ime regij(e) (NUTS) (20)

...

...

...

Organ, ki dodeli pomoč

Ime

...

Poštni naslov

Spletni naslov

...

...

Naziv ukrepa pomoči

...

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

...

...

...

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

...

Vrsta ukrepa

☐

Shema

| ☐ | Ad hoc pomoč |
| --- | --- |

☐

Ad hoc pomoč

Ime upravičenca in skupina (21), ki ji pripada

...

...

Sprememba obstoječe sheme pomoči ali ad hoc pomoči

Referenčna oznaka pomoči, ki jo dodeli Komisija

| ☐ | Podaljšanje |
| --- | --- |

☐

Podaljšanje

...

...

| ☐ | Sprememba |
| --- | --- |

☐

Sprememba

...

...

Trajanje (22)

| ☐ | Shema |
| --- | --- |

☐

Shema

dd. mm. llll do dd. mm. llll

Datum dodelitve (23)

| ☐ | Ad hoc pomoč |
| --- | --- |

☐

Ad hoc pomoč

dd. mm. llll

Zadevni gospodarski sektor(ji)

| ☐ | Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči |
| --- | --- |

☐

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

| ☐ | Omejeno na nekatere sektorje: prosimo, določiti na ravni skupine NACE (24) |
| --- | --- |

☐

Omejeno na nekatere sektorje: prosimo, določiti na ravni skupine NACE (24)

...

...

...

...

Vrsta upravičenca

| ☐ | MSP |
| --- | --- |

☐

MSP

| ☐ | Velika podjetja |
| --- | --- |

☐

Velika podjetja

Proračun

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme (25)

Nacionalna valuta ... (celotni zneski)

...

Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči (26)

Nacionalna valuta ... (celotni zneski)

...

| ☐ | Za jamstva (27) |
| --- | --- |

☐

Za jamstva (27)

Nacionalna valuta ... (celotni zneski)

...

Instrument pomoči

| ☐ | Nepovratna sredstva/subvencionirane obrestne mere |
| --- | --- |

☐

Nepovratna sredstva/subvencionirane obrestne mere

| ☐ | Posojilo/vračljivi predujmi |
| --- | --- |

☐

Posojilo/vračljivi predujmi

| ☐ | Jamstvo (če je ustrezno, s sklicem na sklep Komisije (28) |
| --- | --- |

☐

Jamstvo (če je ustrezno, s sklicem na sklep Komisije (28)

| ☐ | Davčna ugodnost ali davčna oprostitev |
| --- | --- |

☐

Davčna ugodnost ali davčna oprostitev

| ☐ | Zagotavljanje financiranja tveganja |
| --- | --- |

☐

Zagotavljanje financiranja tveganja

| ☐ | Drugo (prosimo, navedite) |
| --- | --- |

☐

Drugo (prosimo, navedite)

...

Utemeljitev

Navedite, zakaj je bila vzpostavljena shema državne pomoči ali dodeljena ad hoc pomoč namesto pomoči iz ESPRA:

| ☐ | ukrep, ki ni zajet v nacionalnem programu; |
| --- | --- |

☐

ukrep, ki ni zajet v nacionalnem programu;

| ☐ | prednostna razvrstitev pri dodelitvi sredstev v okviru nacionalnega programa; |
| --- | --- |

☐

prednostna razvrstitev pri dodelitvi sredstev v okviru nacionalnega programa;

| ☐ | financiranje ni več na voljo v okviru ESPRA; |
| --- | --- |

☐

financiranje ni več na voljo v okviru ESPRA;

| ☐ | drugo (prosimo, navedite) |
| --- | --- |

☐

drugo (prosimo, navedite)

---

(1)  Številke v oglatih oklepajih se nanašajo na število znakov brez presledkov.

(2)  Za programe, omejene na podporo specifičnemu cilju iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+, opisa strategije programa ni treba povezovati z izzivi iz točk (a)(i), (ii) in (vi) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah.

(*1)  Namenske prednostne naloge v skladu z uredbo o ESS+.

(*2)  Če je označeno, nadaljujte v oddelku 2.1.1.2.

(3)  Če se sredstva v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) uredbe o ESS+ upoštevajo za namene člena 7(4) uredbe o ESS+.

(4)  Razen za specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

(*3)  Načeloma 40 % za ESS+ prispeva k spremljanju enakosti spolov. 100 % se uporabi, kadar se država članica odloči za uporabo člena 6 uredbe o ESS+ in ukrepov za posamezne programe na področju enakosti spolov.

(5)  Točka (d) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah se ne uporablja za specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

(6)  Samo za programe, omejene na specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

(*4)  Načeloma 40 % za ESS+ prispeva k spremljanju enakosti spolov. 100 % se uporabi, kadar se država članica odloči za uporabo člena 6 uredbe o ESS+ in ukrepov za posamezne programe na področju enakosti spolov.

(*5)  Načeloma 40 % za ESS+ prispeva k spremljanju enakosti spolov. 100 % se uporabi, kadar se država članica odloči za uporabo člena 6 uredbe o ESS+ in ukrepov za posamezne programe na področju enakosti spolov.

(7)  Uporablja se samo za spremembe programov v skladu s členoma 14 in 26, razen dopolnilnih prerazporeditev v SPP v skladu s členom 27 uredbe o skupnih določbah. Prerazporeditve ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico.

(*6)  Za vsak nov zahtevek za prispevek se v spremembi programa določijo skupni zneski za vsako leto po skladih in kategoriji regije.

(*7)  Kumulativni zneski za vse prispevke, izvedene s spremembami programa v programskem obdobju. Pri vsakem novem zahtevku za prispevek se v spremembi programa določijo skupni zneski za vsako leto po skladih in kategoriji regije.

(*8)  Kumulativni zneski za vse prerazporeditve, izvedene s spremembami programa v programskem obdobju. Pri vsakem novem zahtevku za prerazporeditev se v spremembi programa določijo skupni zneski, prerazporejeni za vsako leto po skladih in kategoriji regije.

(*9)  Prerazporeditve se lahko izvedejo v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu. Ustrezno bodo določeni število in imena zadevnih instrumentov Unije.

(*10)  Prerazporeditev v druge programe. Prerazporeditve med ESRR in ESS+ se lahko opravijo samo znotraj iste kategorije regije.

(*11)  Kumulativni zneski za vse prerazporeditve, izvedene s spremembami programa v programskem obdobju. Pri vsakem novem zahtevku za prerazporeditev se v spremembi programa določijo skupni zneski, prerazporejeni za vsako leto po skladih in kategoriji regije.

(8)  Prerazporeditve ne vplivajo na letno razdelitev odobrenih finančnih sredstev na ravni večletnega finančnega okvira za posamezno državo članico.

(9)  Se uporablja za prvo sprejetje programov z dodelitvijo iz SPP.

(10)  Oddelek se izpolni po programu, ki prejme podporo. Kadar program, ki ga podpira SPP, prejme dopolnilno podporo (glej člen 27 uredbe o skupnih določbah) v okviru programa in iz drugih programov, je treba izpolniti vse razpredelnice v tem oddelku. Ob prvem sprejetju z dodelitvijo iz SPP je treba v tem oddelku potrditi ali popraviti predhodne prerazporeditve, predlagane v sporazumu o partnerstvu.

(*12)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*13)  Program z dodelitvijo iz SPP.

(*14)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*15)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*16)  Program z dodelitvijo iz SPP, ki prejema dopolnilno podporo iz ESRR in ESS+.

(*17)  Program, ki zagotavlja dopolnilno podporo iz ESRR in ESS+ (vir).

(*18)  Sredstva SPP bi bilo treba dopolniti s sredstvi ESRR ali ESS+ v kategoriji regije, v kateri je zadevno ozemlje.

(*19)  Uporablja se samo za ESRR in ESS+.

(*20)  Uporablja se samo za ESRR in ESS+.

(11)  Uporablja se samo za spremembe programov za sredstva, prerazporejena nazaj iz drugih instrumentov Unije, vključno z elementi AMIF, SNV in IUMV, v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja ali iz InvestEU.

(*21)  Kumulativni zneski za vse prerazporeditve, izvedene s spremembami programa v programskem obdobju. Pri vsakem novem zahtevku za prerazporeditev se v spremembi programa določijo skupni zneski, prerazporejeni za vsako leto po skladih in kategoriji regije.

(*22)  Prerazporeditve se lahko izvedejo v kateri koli drug instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, kadar je takšna možnost določena v osnovnem aktu. Ustrezno bodo določeni število in imena zadevnih instrumentov Unije.

(*23)  Zneski po dopolnilni prerazporeditvi v SPP.

(*24)  Za ESRR: manj razvite regije, regije v prehodu, bolj razvite regije in, kjer je to ustrezno, posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije. Za ESS+: manj razvite regije, regije v prehodu, bolj razvite regije in, kjer je to ustrezno, dodatna dodelitev za najbolj oddaljene regije. Za Kohezijski sklad: ni relevantno. Za tehnično pomoč je uporaba kategorij regije odvisna od izbora sklada.

(*25)  Navedite skupna sredstva SPP, vključno z dopolnilno podporo, prerazporejeno iz ESRR in ESS+. Razpredelnica ne vključuje zneskov v skladu s členom 7 uredbe o SPP. V primeru tehnične pomoči, ki se financira iz SPP, bi bilo treba sredstva SPP razdeliti na sredstva, povezana s členoma 3 in 4 uredbe o SPP. Za člen 4 uredbe o SPP ni zneska prilagodljivosti. Številka cilja politike/specifičnega cilja SPP

(*26)  Za ESRR in ESS+: manj razvite regije, regije v prehodu, bolj razvite regije in, kjer je to ustrezno, posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije. Za Kohezijski sklad: ni relevantno. Za tehnično pomoč je uporaba kategorij regije odvisna od izbora sklada.

(*27)  Navedite skupna sredstva SPP, vključno z dopolnilno podporo, prerazporejeno iz ESRR in ESS+. Razpredelnica ne vključuje zneskov v skladu s členom 7 uredbe o SPP. V primeru tehnične pomoči, ki se financira iz SPP, bi bilo treba sredstva SPP razdeliti na sredstva, povezana s členoma 3 in 4 uredbe o SPP. Za člen 4 uredbe o SPP ni zneska prilagodljivosti. Številka cilja politike/specifičnega cilja SPP

(*28)  Število teles, ki jih določi država članica.

(12)  To se nanaša na kodo za razsežnost področja ukrepanja v razpredelnici 1 Priloge I k uredbi o skupnih določbah in Priloge IV k uredbi o ESPRA.

(13)  To se nanaša na kodo skupnega kazalnika, če je ustrezno.

(14)  Predvideni datum začetka izbora operacij in predvideni končni datum njihovega zaključka (glej člen 63(5) uredbe o skupnih določbah).

(15)  Za operacije, ki vključujejo več poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, ki zajemajo različne kategorije stroškov, različne projekte ali zaporedne faze operacije, je treba za vsak kazalnik, ki sproži povračilo, izpolniti polja 3 do 11.

(16)  Če je ustrezno, navedite pogostost in časovni okvir prilagoditve ter jasen sklic na posebni kazalnik (če je ustrezno, vključno s povezavo do spletnega mesta, na katerem je ta kazalnik objavljen).

(17)  Ali obstajajo kakršne koli morebitne negativne posledice za kakovost podprtih operacij in, če je tako, kateri ukrepi (npr. zagotavljanje kakovosti) bodo sprejeti za izravnavo tega tveganja?

(18)  To se nanaša na kodo za razsežnost področja ukrepanja v razpredelnici 1 Priloge I k uredbi o skupnih določbah in Priloge IV k uredbi o ESPRA.

(19)  To se nanaša na kodo skupnega kazalnika, če je ustrezno.

(20)  NUTS – Nomenklatura statističnih teritorialnih enot. Regija je običajno določena na ravni 2. Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2016/2066 z dne 21. novembra 2016 o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 322, 29.11.2016, str. 1).

(21)  Za namene pravil o konkurenci iz Pogodbe in za namene tega oddelka je podjetje vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način financiranja (glej sodbo Sodišča v zadevi C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. [2006] ECR I-289). Sodišče je odločilo, da bi bilo treba subjekte, ki jih nadzira (na pravni ali dejanski podlagi) isti subjekt, obravnavati kot eno samo podjetje (zadeva C-382/99 Netherlands v Commission [2002] ECR I-5163).

(22)  Obdobje, v katerem se organ, ki dodeli pomoč, lahko zaveže, da bo pomoč dodelil.

(23)  
  „Datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se zakonska pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima.

(24)  NACE Rev. 2 – Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji. Sektor je običajno določen na ravni skupine.

(25)  V primeru sheme pomoči: navedite skupni letni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme ali ocenjeno izgubo davka na leto za vse instrumente pomoči, vključene v shemo.

(26)  V primeru dodelitve ad hoc pomoči: navedite skupni znesek pomoči/izgube davka.

(27)  Za jamstva navedite (največji) znesek zajamčenih posojil.

(28)  Če je ustrezno, sklic na sklep Komisije o odobritvi metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev.

---

PRILOGA VI

PREDLOGA ZA PROGRAM V OKVIRU SKLADOV AMIF, SNV IN IUMV – ČLEN 21(3)

| Številka CCI | |
| --- | --- |
| Naziv v angleščini | [255] (1) |
| Naziv v nacionalnem jeziku | [255] |
| Različica | |
| Prvo leto | [4] |
| Zadnje leto | [4] |
| Upravičen od | |
| Upravičen do | |
| Številka odločitve Komisije | |
| Datum odločitve Komisije | |
| Številka odločitve države članice o spremembi | |
| Datum začetka veljavnosti odločitve države članice o spremembi | |
| Nebistvena prerazporeditev (člen 24(5) uredbe o skupnih določbah) | Da/Ne |

Številka CCI

Naziv v angleščini

[255] (1)

Naziv v nacionalnem jeziku

[255]

Različica

Prvo leto

[4]

Zadnje leto

[4]

Upravičen od

Upravičen do

Številka odločitve Komisije

Datum odločitve Komisije

Številka odločitve države članice o spremembi

Datum začetka veljavnosti odločitve države članice o spremembi

Nebistvena prerazporeditev (člen 24(5) uredbe o skupnih določbah)

Da/Ne

1.   Strategija programa: glavni razvojni izzivi in odzivi politik

Sklic: točke (a)(iii), (iv), (v) in (ix) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/1060 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah)

| Ta oddelek pojasnjuje, kako bo program obravnaval glavne izzive, opredeljene na nacionalni ravni, glede na lokalne, regionalne in nacionalne ocene potreb in/ali strategije. Vsebuje tudi pregled stanja izvajanja ustreznega pravnega reda Unije in napredka, doseženega pri akcijskih načrtih Unije, ter opisuje, kako bo sklad podpiral njihov razvoj v programskem obdobju. |
| --- |

Ta oddelek pojasnjuje, kako bo program obravnaval glavne izzive, opredeljene na nacionalni ravni, glede na lokalne, regionalne in nacionalne ocene potreb in/ali strategije. Vsebuje tudi pregled stanja izvajanja ustreznega pravnega reda Unije in napredka, doseženega pri akcijskih načrtih Unije, ter opisuje, kako bo sklad podpiral njihov razvoj v programskem obdobju.

| Besedilno polje [15 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [15 000 ]

2.   Specifični cilji (ponovi se za vsak specifični cilj, razen za tehnično pomoč)

Sklic: člen 22(2) in (4) uredbe o skupnih določbah

2.1   Naziv specifičnega cilja [300]

2.1.1   Opis specifičnega cilja

| Ta oddelek za vsak specifični cilj opisuje začetno stanje, glavne izzive in predlagane odzive, ki jih podpira sklad. Opisuje, kateri izvedbeni ukrepi so obravnavani s podporo sklada; vsebuje okvirni seznam ukrepov, ki spadajo na področje uporabe členov 3 in 5 uredb o AMIF, SNV ali IUMV.
  Podrobneje: za operativno podporo vsebuje pojasnilo v skladu s členom 21 uredbe o AMIF, s členom 16 uredbe o SNV ali členoma 16 in 17 uredbe o IUMV. Vključuje okviren seznam upravičencev z njihovimi predpisanimi pristojnostmi in glavnimi nalogami, ki prejemajo podporo.
  Načrtovana uporaba finančnih instrumentov, če je ustrezno.
  Besedilno polje [16 000 znakov] |
| --- |

Ta oddelek za vsak specifični cilj opisuje začetno stanje, glavne izzive in predlagane odzive, ki jih podpira sklad. Opisuje, kateri izvedbeni ukrepi so obravnavani s podporo sklada; vsebuje okvirni seznam ukrepov, ki spadajo na področje uporabe členov 3 in 5 uredb o AMIF, SNV ali IUMV.

Podrobneje: za operativno podporo vsebuje pojasnilo v skladu s členom 21 uredbe o AMIF, s členom 16 uredbe o SNV ali členoma 16 in 17 uredbe o IUMV. Vključuje okviren seznam upravičencev z njihovimi predpisanimi pristojnostmi in glavnimi nalogami, ki prejemajo podporo.

Načrtovana uporaba finančnih instrumentov, če je ustrezno.

Besedilno polje [16 000 znakov]

2.1.2   Kazalniki

Sklic: točka (e) člena 22(4) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 1: Kazalniki učinka

| Specifični cilj | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Specifični cilj

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

Razpredelnica 2: Kazalniki rezultatov

| Specifični cilj | ID [5] | Kazalnik [255] | Merska enota | Izhodišče | Merska enota za izhodišče | Referenčno leto(-a) | Cilj (2029) | Merska enota za cilj | Vir podatkov [200] | Opombe [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |

Specifični cilj

ID [5]

Kazalnik [255]

Merska enota

Izhodišče

Merska enota za izhodišče

Referenčno leto(-a)

Cilj (2029)

Merska enota za cilj

Vir podatkov [200]

Opombe [200]

2.1.3   Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti ukrepa

Sklic: člen 22(5) uredbe o skupnih določbah; in člen 16(12) uredbe o AMIF, člen 12(9) uredbe o SNV ali člen 13(18) uredbe o IUMV

Razpredelnica 3: Okvirna razčlenitev

| Specifični cilj | Vrsta ukrepa | Koda | Okvirni znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

Koda

Okvirni znesek (v EUR)

2.2   Tehnična pomoč

2.2.1   Opis

Sklic: točka (f) člena 22(3), člen 36(5), člen 37 in člen 95 uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [5 000 ] (Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah) |
| --- |
| Besedilno polje [3 000 ] (Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah) |

Besedilno polje [5 000 ] (Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah)

Besedilno polje [3 000 ] (Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah)

2.2.2   Okvirna razčlenitev tehnične pomoči v skladu s členom 36(5) in členom 37 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 4: Okvirna razčlenitev

| Vrsta ukrepa | Koda | Okvirni znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Vrsta ukrepa

Koda

Okvirni znesek (v EUR)

3.   Finančni načrt

Sklic: točka (g) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

3.1   Finančna sredstva po letih

Razpredelnica 5: Finančna sredstva po letih

| Sklad | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Sklad

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

3.2   Skupne finančne dodelitve

Razpredelnica 6: Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek

| Specifični cilj | Vrsta ukrepa | Osnova za izračun podpore Unije (skupna ali javna) | Prispevek Unije (a) | Nacionalni prispevek (b) = (c) + (d) | Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka | Skupaj
  (e) = (a) + (b) | Stopnja sofinanciranja (f) = (a)/(e) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| javni (c) | zasebni (d) |
| Specifični cilj 1 | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | | | | | | | |
| Skupaj za specifični cilj 1 | | | | | | | | |
| Specifični cilj 2 | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| Skupaj za specifični cilj 2 | | | | | | | | |
| Specifični cilj 3 | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| Skupaj za specifični cilj 3 | | | | | | | | |
| Specifični cilj 4 | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF („predaja noter“) | | | | | | | |
| | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF („predaja ven“) | | | | | | | |
| Skupaj za specifični cilj 4 | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

Osnova za izračun podpore Unije (skupna ali javna)

Prispevek Unije (a)

Nacionalni prispevek (b) = (c) + (d)

Okvirna razčlenitev nacionalnega prispevka

Skupaj

(e) = (a) + (b)

Stopnja sofinanciranja (f) = (a)/(e)

javni (c)

zasebni (d)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

Skupaj za specifični cilj 1

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

Skupaj za specifični cilj 2

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

Skupaj za specifični cilj 3

Specifični cilj 4

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF („predaja noter“)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF („predaja ven“)

Skupaj za specifični cilj 4

Tehnična pomoč na podlagi člena 36(5) uredbe o skupnih določbah

Tehnična pomoč na podlagi člena 37 uredbe o skupnih določbah

Skupaj

Razpredelnica 6A: Načrt zaveze

| | Število oseb na leto |
| --- | --- |
| Kategorija | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| Preselitev | | | | | | | |
| Humanitarni sprejem v skladu s členom 19(2) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| Humanitarni sprejem ranljivih oseb v skladu s členom 19(3) uredbe o AMIF | | | | | | | |
| Predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje („predaja noter“) | | | | | | | |
| Predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje („predaja ven“) | | | | | | | |
| [druge kategorije] | | | | | | | |

Število oseb na leto

Kategorija

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Preselitev

Humanitarni sprejem v skladu s členom 19(2) uredbe o AMIF

Humanitarni sprejem ranljivih oseb v skladu s členom 19(3) uredbe o AMIF

Predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje („predaja noter“)

Predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje („predaja ven“)

[druge kategorije]

3.3   Prerazporeditve

Razpredelnica 7: Prerazporeditve med skladi z deljenim upravljanjem (2)

| Prejemni sklad/instrument
  Prerazporeditveni sklad/instrument | AMIF | SNV | IUMV | ESRR | ESS+ | Kohezijski sklad | ESPRA | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AMIF | | | | | | | | |
| SNV | | | | | | | | |
| IUMV | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Prejemni sklad/instrument

Prerazporeditveni sklad/instrument

AMIF

SNV

IUMV

ESRR

ESS+

Kohezijski sklad

ESPRA

Skupaj

AMIF

SNV

IUMV

Skupaj

Razpredelnica 8: Prerazporeditve za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja (3)

| | Znesek prerazporeditve |
| --- | --- |
| Instrument 1 [ime] | |
| Instrument 2 [ime] | |
| Skupaj | |

Znesek prerazporeditve

Instrument 1 [ime]

Instrument 2 [ime]

Skupaj

4.   Omogočitveni pogoji

Sklic: točka (i) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 9: Horizontalni omogočitveni pogoji

| Omogočitveni pogoj | Izpolnitev omogočitvenega pogoja | Merila | Izpolnitev meril | Sklic na ustrezne dokumente | Utemeljitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Merilo 1 | Da/Ne | [500] | [1 000 ] |
| | | Merilo 2 | | | |

Omogočitveni pogoj

Izpolnitev omogočitvenega pogoja

Merila

Izpolnitev meril

Sklic na ustrezne dokumente

Utemeljitev

Merilo 1

Da/Ne

[500]

[1 000 ]

Merilo 2

5.   Organi, pristojni za program

Sklic: točka (k) člena 22(3) ter člena 71 in 84 uredbe o skupnih določbah

Razpredelnica 10: Organi, pristojni za program

| | Ime institucije [500] | Ime in položaj kontaktne osebe [200] | E-naslov [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Organ upravljanja | | | |
| Revizijski organ | | | |
| Telo, ki prejme plačila Komisije | | | |

Ime institucije [500]

Ime in položaj kontaktne osebe [200]

E-naslov [200]

Organ upravljanja

Revizijski organ

Telo, ki prejme plačila Komisije

6.   Partnerstvo

Sklic: točka (h) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [10 000 ] |
| --- |

Besedilno polje [10 000 ]

7.   Komuniciranje in prepoznavnost

Sklic: točka (j) člena 22(3) uredbe o skupnih določbah

| Besedilno polje [4 500 ] |
| --- |

Besedilno polje [4 500 ]

8.   Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

Sklic: člena 94 in 95 uredbe o skupnih določbah

| Načrtovana uporaba členov 94 in 95 uredbe o skupnih določbah | DA | NE |
| --- | --- | --- |
| Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 1) | ☐ | ☐ |
| Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije, temelječega na financiranju, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 2) | ☐ | ☐ |

Načrtovana uporaba členov 94 in 95 uredbe o skupnih določbah

DA

NE

Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 1)

☐

☐

Od sprejetja programa naprej se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije, temelječega na financiranju, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je tako, izpolnite Dodatek 2)

☐

☐

Dodatek 1

Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 94 uredbe o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporabljajo poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov na ravni Unije, določene z delegiranim aktom iz člena 94(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Specifični cilj | Ocenjeni delež skupnih finančnih dodelitev v okviru specifičnega cilja, za katere bodo veljale poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, v % | Vrsta(-e) zajetih operacij | Kazalnik, ki sproži povračilo | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo | Vrsta poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje) | Znesek (v EUR) ali odstotni delež (v primeru pavšalnih stopenj) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Koda (4) | Opis | Koda (5) | Opis | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Specifični cilj

Ocenjeni delež skupnih finančnih dodelitev v okviru specifičnega cilja, za katere bodo veljale poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, v %

Vrsta(-e) zajetih operacij

Kazalnik, ki sproži povračilo

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

Vrsta poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje)

Znesek (v EUR) ali odstotni delež (v primeru pavšalnih stopenj) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov

Koda (4)

Opis

Koda (5)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

Ali je organ upravljanja prejel podporo zunanjega podjetja za določitev poenostavljenih stroškov v nadaljevanju?

Če je tako, navedite ime zunanjega podjetja: Da/ne – ime zunanjega podjetja

| 1. | Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom izvajanja (6) |
| --- | --- |

1.

Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom izvajanja (6)

| 2. | Specifični cilj(i) |
| --- | --- |

2.

Specifični cilj(i)

| 3. | Kazalnik, ki sproži povračilo (7) |
| --- | --- |

3.

Kazalnik, ki sproži povračilo (7)

| 4. | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo |
| --- | --- |

4.

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

| 5. | Standardna lestvica stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

5.

Standardna lestvica stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj

| 6. | Znesek na mersko enoto ali odstotni delež (za pavšalne stopnje) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- |

6.

Znesek na mersko enoto ali odstotni delež (za pavšalne stopnje) poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov

| 7. | Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami |
| --- | --- |

7.

Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami

| 8. | Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (Da/Ne) |
| --- | --- |

8.

Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (Da/Ne)

| 9. | Prilagoditvena(-e) metoda(-e) (8) |
| --- | --- |

9.

Prilagoditvena(-e) metoda(-e) (8)

| 10. | Preverjanje doseganja [zagotovljenih] enot






  — | opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja enot |
| --- | --- | --- |

10.

Preverjanje doseganja [zagotovljenih] enot

—

opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja enot

| — | opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj preverjalo in kdo bo to preverjal |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj preverjalo in kdo bo to preverjal

| — | opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov

| 11. | Morebitne neprimerne spodbude, blažilni ukrepi (9) in ocenjena stopnja tveganja (visoka/srednja/nizka) |
| --- | --- |

11.

Morebitne neprimerne spodbude, blažilni ukrepi (9) in ocenjena stopnja tveganja (visoka/srednja/nizka)

| 12. | Skupni znesek (nacionalni znesek in znesek Unije), za katerega se pričakuje, da ga bo Komisija povrnila na tej podlagi |
| --- | --- |

12.

Skupni znesek (nacionalni znesek in znesek Unije), za katerega se pričakuje, da ga bo Komisija povrnila na tej podlagi

C.   Izračun standardne lestvice stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

| 1. | Vir podatkov, uporabljenih za izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj (kdo je podatke predložil, zbral in evidentiral; kje so podatki shranjeni; presečni datumi; potrjevanje itd.). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prosimo, navedite, zakaj sta predlagana metoda in izračun na podlagi člena 94(2) uredbe o skupnih določbah relevantna za vrsto operacije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prosimo, navedite, kako so bili izračuni narejeni, vključno zlasti s predpostavkami z vidika kakovosti ali količin. Če je relevantno, bi bilo treba uporabiti statistične dokaze in referenčne vrednosti ter jih, če je to zahtevano, zagotoviti v obliki, ki jo lahko uporabi Komisija. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prosimo, pojasnite, kako ste zagotovili, da so bili le upravičeni izdatki vključeni v izračun standardne lestvice stroškov na enoto, pavšalnega zneska ali pavšalne stopnje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ocena revizijskega oziroma revizijskih organov v zvezi z metodologijo za izračun in zneski ter ureditvijo za zagotovitev potrjevanja, kakovosti, zbiranja in shranjevanja podatkov. |
| --- | --- |

5.

Dodatek 2

Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 95 uredbe o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporabljajo zneski za financiranje na ravni Unije, ki ni povezano s stroški, določenimi v delegiranem aktu iz člena 95(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Specifični cilj | Znesek, krit s financiranjem, ki ni povezano s stroški | Vrsta(-e) zajetih operacij | Pogoji, ki jih je treba izpolniti/rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Kazalnik | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Predvidena vrsta metode povračila, ki se uporablja za povračilo stroškov upravičencu ali upravičencem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Koda (10) | Opis | | Koda (11) | Opis | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Specifični cilj

Znesek, krit s financiranjem, ki ni povezano s stroški

Vrsta(-e) zajetih operacij

Pogoji, ki jih je treba izpolniti/rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Kazalnik

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Predvidena vrsta metode povračila, ki se uporablja za povračilo stroškov upravičencu ali upravičencem

Koda (10)

Opis

Koda (11)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

| 1. | Opis vrste operacije |
| --- | --- |

1.

Opis vrste operacije

| 2. | Specifični cilj |
| --- | --- |

2.

Specifični cilj

| 3. | Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči |
| --- | --- |

3.

Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči

| 4. | Rok za izpolnitev pogojev ali dosego rezultatov |
| --- | --- |

4.

Rok za izpolnitev pogojev ali dosego rezultatov

| 5. | Opredelitev kazalnika |
| --- | --- |

5.

Opredelitev kazalnika

| 6. | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

6.

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti/rezultate, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

| 7. | Vmesni dosežki (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo s strani Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila |
| --- | --- |

7.

Vmesni dosežki (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo s strani Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila

Vmesni dosežki

Predvideni datum

Zneski (v EUR)

| 8. | Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi) |
| --- | --- |

8.

Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi)

| 9. | Prilagoditvena(-e) metoda(-e) |
| --- | --- |

9.

Prilagoditvena(-e) metoda(-e)

| 10. | Preverjanje doseganje rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih dosežkov):






  — | opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vsakega od vmesnih dosežkov) |
| --- | --- | --- |

10.

Preverjanje doseganje rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih dosežkov):

—

opišite, kateri dokument(i)/sistem se bo(do) uporabljal(i) za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vsakega od vmesnih dosežkov)

| — | opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj (tudi na kraju samem) preverjalo, kdo bo to preverjal in kako |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo v okviru upravljalnih preverjanj (tudi na kraju samem) preverjalo, kdo bo to preverjal in kako

| — | opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite, katere ureditve bodo uporabljene za zbiranje in shranjevanje zadevnih podatkov/dokumentov

| 11. | Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški.
  Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [Da/Ne] |
| --- | --- |

11.

Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški.

Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [Da/Ne]

| 12. | Ureditve za zagotavljanje revizijske sledi
  Navedite telo(-esa), odgovorno(-a) za te ureditve. |
| --- | --- |

12.

Ureditve za zagotavljanje revizijske sledi

Navedite telo(-esa), odgovorno(-a) za te ureditve.

Dodatek 3

Tematski instrument

| Sklic na postopek | Specifični cilj | Način: specifični ukrep / nujna pomoč / preselitev in humanitarni sprejem / predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje | Vrsta ukrepa | Prispevek Unije (v EUR) | Stopnja predfinanciranja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> |
| Opis ukrepa | [besedilo] |
| Država članica predloži spremembo tematskega instrumenta / zavrne | Datum: <type='N' input='M'>
  Predloži/zavrne: <type='S' input='S'> |
| Opomba (če država članica zavrne ali če kazalniki, cilji in mejniki niso posodobljeni, je treba utemeljitev kodirati; razpredelnice 1 v točki 2.1.3, 1 v točki 3.1 in 1 v točki 3.2 te priloge je treba pregledati) | [besedilo] |

Sklic na postopek

Specifični cilj

Način: specifični ukrep / nujna pomoč / preselitev in humanitarni sprejem / predaja prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do nje

Vrsta ukrepa

Prispevek Unije (v EUR)

Stopnja predfinanciranja

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

Opis ukrepa

[besedilo]

Država članica predloži spremembo tematskega instrumenta / zavrne

Datum: <type='N' input='M'>

Predloži/zavrne: <type='S' input='S'>

Opomba (če država članica zavrne ali če kazalniki, cilji in mejniki niso posodobljeni, je treba utemeljitev kodirati; razpredelnice 1 v točki 2.1.3, 1 v točki 3.1 in 1 v točki 3.2 te priloge je treba pregledati)

[besedilo]

---

(1)  Številke v oglatih oklepajih se nanašajo na število znakov brez presledkov.

(2)  Kumulativni zneski za vse prerazporeditve v programskem obdobju.

(3)  Kumulativni zneski za vse prerazporeditve v programskem obdobju.

(4)  To se nanaša na kodo iz Priloge VI k uredbam AMIF, IUMV in SNV .

(5)  To se nanaša na kodo skupnega kazalnika, če je ustrezno.

(6)  Predvideni datum začetka izbora operacij in predvideni končni datum njihovega zaključka (glej člen 63(5) uredbe o skupnih določbah).

(7)  Za operacije, ki vključujejo več poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, ki zajemajo različne kategorije stroškov, različne projekte ali zaporedne faze operacije, je treba za vsak kazalnik, ki sproži povračilo, izpolniti polja 3 do 11.

(8)  Če je ustrezno, navedite pogostost in časovni okvir prilagoditve ter jasen sklic na posebni kazalnik (če je ustrezno, vključno s povezavo do spletnega mesta, na katerem je ta kazalnik objavljen).

(9)  Ali obstajajo kakršne koli morebitne negativne posledice za kakovost podprtih operacij in, če je tako, kateri ukrepi (npr. zagotavljanje kakovosti) bodo sprejeti za izravnavo tega tveganja?

(10)  Nanaša se na kodo iz Priloge VI k uredbam AMIF, IUMV in SNV .

(11)  Nanaša se na kodo skupnega kazalnika, če je ustrezno.

---

PRILOGA VII

PREDLOGA ZA PRENOS PODATKOV – ČLEN 42
   (1)

Razpredelnica 1: Finančne informacije na ravni prednostne naloge in programa za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA (točka (a) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finančne dodelitve prednostne naloge na podlagi programa | Kumulativni podatki o finančnem napredku programa |
| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije (2) | Osnova za izračun prispevka Unije (*1)

  (skupni prispevek ali javni prispevek) (*2) | Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek (v EUR) | Stopnja sofinanciranja
  (v %) | Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR) | Prispevek iz skladov za izbrane operacije (v EUR) | Delež skupnih finančnih dodelitev (3), krit z izbranimi operacijami (v %)
  [stolpec 8 / stolpec 6 x 100] | Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci | Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z upravičenimi izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v %)
  [stolpec 11 / stolpec 6 x 100] | Število izbranih operacij |
| | | | Izračun | | Izračun | |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='M'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='M'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='M'> |
| | | | | | | | | | | | | |
| Prednostna naloga 1 | Specifični cilj 1 | ESRR | | | | | | | | | | |
| Prednostna naloga 2 | Specifični cilj 2 | ESS+ | | | | | | | | | | |
| Prednostna naloga 3 | Specifični cilj 3 | Kohezijski sklad | Ni relevantno | | | | | | | | | |
| Prednostna naloga 4 | Specifični cilj SPP | SPP (*1) | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | ESRR | Manj razvite regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESRR | Regije v prehodu | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESRR | Bolj razvite regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESRR | Posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESS+ | Manj razvite regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESS+ | Regije v prehodu | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESS+ | Bolj razvite regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESS+ | Posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | Kohezijski sklad | Ni relevantno | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | ESPRA | Ni relevantno | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | SPP (*1) | Ni relevantno | | <type='N' input='G'> | | <type='Cu' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |
| Skupaj | | Vsi skladi | | | <type='N' input='G'> | | <type='N' input='G'> | | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='P' input='G'> | <type='N' input='G'> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Finančne dodelitve prednostne naloge na podlagi programa

Kumulativni podatki o finančnem napredku programa

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije (2)

Osnova za izračun prispevka Unije (*1)

(skupni prispevek ali javni prispevek) (*2)

Skupne finančne dodelitve po skladih in nacionalni prispevek (v EUR)

Stopnja sofinanciranja

(v %)

Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR)

Prispevek iz skladov za izbrane operacije (v EUR)

Delež skupnih finančnih dodelitev (3), krit z izbranimi operacijami (v %)

[stolpec 8 / stolpec 6 x 100]

Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci

Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z upravičenimi izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v %)

[stolpec 11 / stolpec 6 x 100]

Število izbranih operacij

Izračun

Izračun

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='M'>

Prednostna naloga 1

Specifični cilj 1

ESRR

Prednostna naloga 2

Specifični cilj 2

ESS+

Prednostna naloga 3

Specifični cilj 3

Kohezijski sklad

Ni relevantno

Prednostna naloga 4

Specifični cilj SPP

SPP (*1)

Skupaj

ESRR

Manj razvite regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESRR

Regije v prehodu

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESRR

Bolj razvite regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESRR

Posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESS+

Manj razvite regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESS+

Regije v prehodu

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESS+

Bolj razvite regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESS+

Posebna dodelitev za najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

Kohezijski sklad

Ni relevantno

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

ESPRA

Ni relevantno

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

SPP (*1)

Ni relevantno

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Skupaj

Vsi skladi

<type='N' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='P' input='G'>

<type='N' input='G'>

Razpredelnica 2: Razčlenitev kumulativnih finančnih podatkov po vrsti ukrepa za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in SPP (točka (a) člena 42(2))

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Značilnosti izdatkov | Razsežnost „kategorizacija“ | Finančni podatki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Sklad | Kategorija regije (4) | 1
  Področje ukrepanja | 2
  Oblika podpore | 3
  Razsežnost „ozemeljsko izvrševanje“ | 4
  Razsežnost „gospodarska dejavnost“ | 5
  Razsežnost „lokacija“ | 6 Sekundarno področje v okviru ESS+ | 7
  Razsežnost enakosti spolov | 8
  Makroregijska razsežnost in razsežnost morskih bazenov | Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR) | Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci | Število izbranih operacij |
| <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input='M'> | <type='N' input='M'> |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Značilnosti izdatkov

Razsežnost „kategorizacija“

Finančni podatki

Sklad

Kategorija regije (4)

1

Področje ukrepanja

2

Oblika podpore

3

Razsežnost „ozemeljsko izvrševanje“

4

Razsežnost „gospodarska dejavnost“

5

Razsežnost „lokacija“

6 Sekundarno področje v okviru ESS+

7

Razsežnost enakosti spolov

8

Makroregijska razsežnost in razsežnost morskih bazenov

Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR)

Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci

Število izbranih operacij

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input='M'>

<type='N' input='M'>

Razpredelnica 3: Finančne informacije in njihova razčlenitev po vrsti ukrepa za AMIF, SNV in IUMV (točka (a) člena 42(2))

| Specifični cilj (ponovi se za vsak specifični cilj) | Stopnja sofinanciranja (Priloga VI) | Razsežnost „kategorizacija“ | Finančni podatki |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| | | Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 1 v Prilogi VI) | Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 2 v Prilogi VI)VI) | Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 3 v Prilogi VI)Področje ukrepanja | Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 4 v Prilogi VI) | Skupne finančne dodelitve (v EUR) iz sklada in nacionalni prispevek | Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR) | Prispevek iz skladov za izbrane operacije (v EUR) | Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z izbranimi operacijami (v %)
  [stolpec 8 / stolpec 7 x 100] | Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v EUR) | Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z upravičenimi izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v %)
  [stolpec 11 / stolpec 7 x 100] | Število izbranih operacij |
| <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='N' input='G'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input='M'> | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='M'> | <type='P' input='G'> | <type='Cu' input='M'> |
| Seštevek po specifičnih ciljih | Specifični cilj 1 | | | | | | | | | | | |

Specifični cilj (ponovi se za vsak specifični cilj)

Stopnja sofinanciranja (Priloga VI)

Razsežnost „kategorizacija“

Finančni podatki

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 1 v Prilogi VI)

Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 2 v Prilogi VI)VI)

Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 3 v Prilogi VI)Področje ukrepanja

Vrsta ukrepa (uredba za posamezne sklade, razpredelnica 4 v Prilogi VI)

Skupne finančne dodelitve (v EUR) iz sklada in nacionalni prispevek

Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR)

Prispevek iz skladov za izbrane operacije (v EUR)

Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z izbranimi operacijami (v %)

[stolpec 8 / stolpec 7 x 100]

Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v EUR)

Delež skupnih finančnih dodelitev, krit z upravičenimi izdatki, ki so jih prijavili upravičenci (v %)

[stolpec 11 / stolpec 7 x 100]

Število izbranih operacij

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='N' input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='M'>

<type='P' input='G'>

<type='Cu' input='M'>

Seštevek po specifičnih ciljih

Specifični cilj 1

Razpredelnica 4: Razčlenitev kumulativnih finančnih podatkov po vrsti ukrepa za ESPRA (točka (a) člena 42(2))

| Prednostna naloga | Specifični cilj | Vrsta ukrepa
  (Priloga IV k uredbi o ESPRA) | Finančni podatki |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR) | Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci | Število izbranih operacij |
| <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='S' input='S'> | <type='Cu' input='M'> | <type='Cu' input='M'> | <type='N' input='M'> |

Prednostna naloga

Specifični cilj

Vrsta ukrepa

(Priloga IV k uredbi o ESPRA)

Finančni podatki

Skupni upravičeni stroški izbranih operacij (v EUR)

Skupni upravičeni izdatki, ki so jih prijavili upravičenci

Število izbranih operacij

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='S' input='S'>

<type='Cu' input='M'>

<type='Cu' input='M'>

<type='N' input='M'>

Razpredelnica 5: Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezne programe za ESRR, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o kazalnikih učinka iz programa
  [iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.1.2 Priloge V] | Dosedanji napredek pri kazalnikih učinka |
| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije (5) | ID | Ime kazalnika | Razčlenitev kazalnika (6)

  (od tega:) | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) | Izbrane operacije [dd. mm. ll] | Izvedene operacije [dd. mm. ll] | Opombe |
| <type='S' input='G'> (7) | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Podatki o kazalnikih učinka iz programa

[iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.1.2 Priloge V]

Dosedanji napredek pri kazalnikih učinka

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije (5)

ID

Ime kazalnika

Razčlenitev kazalnika (6)

(od tega:)

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

Izbrane operacije [dd. mm. ll]

Izvedene operacije [dd. mm. ll]

Opombe

<type='S' input='G'> (7)

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

...

Razpredelnica 6: Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezne programe za ESS+ (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8 (8). | 9. | 10. | 11. | 12. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o vseh skupnih kazalnikih učinka iz prilog I, II in III k uredbi o ESS+ ter o kazalnikih za posamezne programe [iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.1.2 Priloge V in iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.2.2 Priloge V] | Napredek pri kazalnikih učinka |
| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID | Ime kazalnika | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) (razčlenitev po spolu neobvezna) | Doslej dosežene vrednosti
  [dd. mm. ll] | Stopnja uresničevanja | Opombe |
| <type='S' input='G'> (9) | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='G'> | <type='S' input='M'> |
| | | | | | | | | M | F | N | T | M | F | N | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8 (8).

9.

10.

11.

12.

Podatki o vseh skupnih kazalnikih učinka iz prilog I, II in III k uredbi o ESS+ ter o kazalnikih za posamezne programe [iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.1.2 Priloge V in iz razpredelnice 2 v točki 2.1.1.2.2 Priloge V]

Napredek pri kazalnikih učinka

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID

Ime kazalnika

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029) (razčlenitev po spolu neobvezna)

Doslej dosežene vrednosti

[dd. mm. ll]

Stopnja uresničevanja

Opombe

<type='S' input='G'> (9)

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='G'>

<type='S' input='M'>

M

F

N

T

M

F

N

T

M

F

N

T

...

Razpredelnica 7: Skupni kazalniki učinka za AMIF, SNV in IUMV (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o vseh skupnih kazalnikih učinka iz Priloge VIII k uredbi o AMIF/SNV/IUMV za vsak specifični cilj [iz razpredelnice 1 v točki 2.1.2 Priloge VI] | Dosedanji napredek pri kazalnikih učinka |
| Specifični cilj | ID | Ime kazalnika | Razčlenitev kazalnika (od tega) | Merska enota | Mejnik (2024) | Cilj (2029) | Načrtovane vrednosti v izbranih operacijah (10) | Dosežene vrednosti (11) | Opombe |
| [dd. mm. ll] | [dd. mm. ll] |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

Podatki o vseh skupnih kazalnikih učinka iz Priloge VIII k uredbi o AMIF/SNV/IUMV za vsak specifični cilj [iz razpredelnice 1 v točki 2.1.2 Priloge VI]

Dosedanji napredek pri kazalnikih učinka

Specifični cilj

ID

Ime kazalnika

Razčlenitev kazalnika (od tega)

Merska enota

Mejnik (2024)

Cilj (2029)

Načrtovane vrednosti v izbranih operacijah (10)

Dosežene vrednosti (11)

Opombe

[dd. mm. ll]

[dd. mm. ll]

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

Razpredelnica 8: Večkratna podpora podjetjem za ESRR, Kohezijski sklad in SPP na ravni programa (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Ime kazalnika | Razčlenitev kazalnika
  (od tega:) | Število podjetij brez večkratne podpore istim podjetjem do
  [dd. mm. ll] | Opombe |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |
| RCO 01 | Podprta podjetja | mikro | | |
| RCO 01 | Podprta podjetja | mala | | |
| RCO 01 | Podprta podjetja | srednja | | |
| RCO 01 | Podprta podjetja | velika | | |
| RCO 01 | Podprta podjetja | Skupaj | <type='N' input='G'> | |

1.

2.

3.

4.

5.

ID

Ime kazalnika

Razčlenitev kazalnika

(od tega:)

Število podjetij brez večkratne podpore istim podjetjem do

[dd. mm. ll]

Opombe

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

RCO 01

Podprta podjetja

mikro

RCO 01

Podprta podjetja

mala

RCO 01

Podprta podjetja

srednja

RCO 01

Podprta podjetja

velika

RCO 01

Podprta podjetja

Skupaj

<type='N' input='G'>

Razpredelnica 9: Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezne programe za ESRR, Kohezijski sklad, SPP in ESPRA (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o kazalnikih rezultatov iz programa [iz razpredelnice 5 v Prilogi VII] | Dosedanji napredek pri kazalnikih rezultatov |
| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije (12) | ID | Ime kazalnika | Razčlenitev kazalnika (13)

  (od tega:) | Merska enota | Izhodišče v programu | Cilj (2029) | Izbrane operacije [dd. mm. ll] | Izvedene operacije [dd. mm. ll] | Opombe |
| Izhodišče | Načrtovani dosežki | Izhodišče | Doseženo |
| <type='S' input='G'> (14) | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='M'> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

Podatki o kazalnikih rezultatov iz programa [iz razpredelnice 5 v Prilogi VII]

Dosedanji napredek pri kazalnikih rezultatov

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije (12)

ID

Ime kazalnika

Razčlenitev kazalnika (13)

(od tega:)

Merska enota

Izhodišče v programu

Cilj (2029)

Izbrane operacije [dd. mm. ll]

Izvedene operacije [dd. mm. ll]

Opombe

Izhodišče

Načrtovani dosežki

Izhodišče

Doseženo

<type='S' input='G'> (14)

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='M'>

<type='S' input='M'>

...

Razpredelnica 10: Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezne programe za ESS+ (točka (b) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10 (15). | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o vseh skupnih kazalnikih rezultatov iz prilog I, II in III k uredbi o ESS+ ter o kazalnikih za posamezne programe [iz razpredelnice 5 v Prilogi VII in iz razpredelnice 3 v točki 2.1.1.2.2 v Prilogi V] | Napredek pri kazalnikih rezultatov |
| Prednostna naloga | Specifični cilj | Sklad | Kategorija regije | ID | Ime kazalnika | Kazalnik učinka, ki se uporablja kot osnova za določanje ciljev | Merska enota za kazalnik | Merska enota za cilj | Cilj (2029) (razčlenitev po spolu neobvezna) | Doslej dosežene vrednosti
  [dd. mm. ll] | Stopnja uresničevanja | Opombe |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='M'> | <type='N' input='G'> | <type='S' input='M'> |
| | | | | | | | | | M | F | N | T | M (*3) | F | N (*3) | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10 (15).

11.

12.

13.

Podatki o vseh skupnih kazalnikih rezultatov iz prilog I, II in III k uredbi o ESS+ ter o kazalnikih za posamezne programe [iz razpredelnice 5 v Prilogi VII in iz razpredelnice 3 v točki 2.1.1.2.2 v Prilogi V]

Napredek pri kazalnikih rezultatov

Prednostna naloga

Specifični cilj

Sklad

Kategorija regije

ID

Ime kazalnika

Kazalnik učinka, ki se uporablja kot osnova za določanje ciljev

Merska enota za kazalnik

Merska enota za cilj

Cilj (2029) (razčlenitev po spolu neobvezna)

Doslej dosežene vrednosti

[dd. mm. ll]

Stopnja uresničevanja

Opombe

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='M'>

<type='N' input='G'>

<type='S' input='M'>

M

F

N

T

M (*3)

F

N (*3)

T

M

F

N

T

...

Razpredelnica 11: Skupni kazalniki rezultatov za AMIF, SNV in IUMV (točka (a) člena 42(2))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki o vseh skupnih kazalnikih rezultatov iz Priloge VIII k uredbi o AMIF/SNV/IUMV za vsak specifični cilj [iz razpredelnice 2 v točki 2.1.2 Priloge VI] | | Dosedanji napredek pri kazalnikih rezultatov |
| Specifični cilj | ID | Ime kazalnika | Razčlenitev kazalnika (od tega) | Merska enota (za kazalnike in izhodišče) | Izhodišče | Cilj (2029) | Merska enota (za cilj) | Načrtovane vrednosti v izbranih operacijah (16) | Dosežene vrednosti (17) | Opombe |
| [dd. mm. ll] | [dd. mm. ll] |
| <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='N' input='G'> | <type='S' input='G'> | <type='S' input='M'> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

Podatki o vseh skupnih kazalnikih rezultatov iz Priloge VIII k uredbi o AMIF/SNV/IUMV za vsak specifični cilj [iz razpredelnice 2 v točki 2.1.2 Priloge VI]

Dosedanji napredek pri kazalnikih rezultatov

Specifični cilj

ID

Ime kazalnika

Razčlenitev kazalnika (od tega)

Merska enota (za kazalnike in izhodišče)

Izhodišče

Cilj (2029)

Merska enota (za cilj)

Načrtovane vrednosti v izbranih operacijah (16)

Dosežene vrednosti (17)

Opombe

[dd. mm. ll]

[dd. mm. ll]

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='N' input='G'>

<type='S' input='G'>

<type='S' input='M'>

Razpredelnica 12: Podatki o finančnih instrumentih za sklade (člen 42(3))

| Prednostna naloga (18) | Značilnosti izdatkov | Upravičeni izdatki po proizvodih | Znesek zasebnih in javnih sredstev, ki so bili zbrani, poleg prispevka iz skladov | Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, prijavljenih kot upravičeni izdatki (v primeru neposredne oddaje naročila in v primeru konkurenčnega razpisa je treba o tem poročati ločeno) (19), tudi: | Obresti in drugi dobički, ustvarjeni s finančnim instrumentom namenjeno podporo iz skladov iz člena 60 | Sredstva, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, kot je navedeno v členu 62 | Za jamstva – skupna vrednost posojil in naložb lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s programskimi sredstvi in dejansko izplačanih končnim prejemnikom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Sklad | Specifični cilj | Kategorija regije (20) | Posojila
  (koda oblike podpore za FI) | Jamstvo
  (koda oblike podpore za FI) | Lastniški ali navidezni lastniški kapital (koda oblike podpore za FI) | Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta (koda oblike podpore za FI) | Posojila
  (koda oblike podpore za FI) | Jamstvo
  (koda oblike podpore za FI) | Lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital
  (koda oblike podpore za FI) | Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta
  (koda oblike podpore za FI) | Stroški upravljanja in provizije za upravljanje holdinških skladov glede na finančni produkt, ki deluje znotraj strukture holdinškega sklada | Stroški upravljanja in provizije za upravljanje posebnih skladov (ustanovljenih s strukturo holdinškega sklada ali brez nje) po finančnih produktih |
| Posojila | Jamstva | Lastniški kapital | Posojila | Jamstva | Lastniški kapital | | | |
| Vnos = izbira | Vnos = izbira | Vnos = izbira | Vnos = izbira | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno | Vnos = ročno |

Prednostna naloga (18)

Značilnosti izdatkov

Upravičeni izdatki po proizvodih

Znesek zasebnih in javnih sredstev, ki so bili zbrani, poleg prispevka iz skladov

Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, prijavljenih kot upravičeni izdatki (v primeru neposredne oddaje naročila in v primeru konkurenčnega razpisa je treba o tem poročati ločeno) (19), tudi:

Obresti in drugi dobički, ustvarjeni s finančnim instrumentom namenjeno podporo iz skladov iz člena 60

Sredstva, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, kot je navedeno v členu 62

Za jamstva – skupna vrednost posojil in naložb lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s programskimi sredstvi in dejansko izplačanih končnim prejemnikom.

Sklad

Specifični cilj

Kategorija regije (20)

Posojila

(koda oblike podpore za FI)

Jamstvo

(koda oblike podpore za FI)

Lastniški ali navidezni lastniški kapital (koda oblike podpore za FI)

Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta (koda oblike podpore za FI)

Posojila

(koda oblike podpore za FI)

Jamstvo

(koda oblike podpore za FI)

Lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital

(koda oblike podpore za FI)

Nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta

(koda oblike podpore za FI)

Stroški upravljanja in provizije za upravljanje holdinških skladov glede na finančni produkt, ki deluje znotraj strukture holdinškega sklada

Stroški upravljanja in provizije za upravljanje posebnih skladov (ustanovljenih s strukturo holdinškega sklada ali brez nje) po finančnih produktih

Posojila

Jamstva

Lastniški kapital

Posojila

Jamstva

Lastniški kapital

Vnos = izbira

Vnos = izbira

Vnos = izbira

Vnos = izbira

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

Vnos = ročno

---

(1)  Legenda lastnosti posameznih polj:

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator, Cu = valuta; vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem.

(*1)  Zneski, vključno z dopolnilno podporo, prerazporejeno iz ESRR in ESS+.

(*2)  Samo skupni javni prispevek za ESPRA.

(2)  Ne uporablja se za Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

(3)  Za namene te priloge bodo podatki za izbrane operacije temeljili na dokumentu, ki določa pogoje za podporo v skladu s členom 73(3).

(4)  Ne uporablja se za Kohezijski sklad in SPP.

(5)  Ne uporablja se za Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

(6)  Uporablja se samo za nekatere kazalnike. Za podrobnosti glej smernice Komisije.

(7)  Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, S = niz, C = potrditveno polje; vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem.

(8)  Stolpci 8, 9, 10 in 11 se ne uporabljajo za kazalnike iz Priloge III k uredbi o ESS+ – skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za obravnavo materialne prikrajšanosti (točka (m) člena 4(1) uredbe o ESS+).

(9)  Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, S = niz, C = potrditveno polje; vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem.

(10)  Po potrebi vključno z razčlenitvijo po spolu in starosti.

(11)  Po potrebi vključno z razčlenitvijo po spolu in starosti.

(12)  Ne uporablja se za Kohezijski sklad, SPP in ESPRA.

(13)  Uporablja se samo za nekatere kazalnike. Za podrobnosti glej smernice Komisije.

(14)  Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, S = niz, C = potrditveno polje; vnos: M = ročno in [vključuje tudi samodejno nalaganje], S = izbira, G = ustvari sistem.

(*3)  Ne zahteva se za specifični cilj iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+.

(15)  Stolpci 9, 10 in 12 se ne uporabljajo za kazalnike iz Priloge III k uredbi o ESS+ – skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za obravnavo materialne prikrajšanosti (točka (m) člena 4(1) uredbe o ESS+).

(16)  Po potrebi vključno z razčlenitvijo po spolu in starosti.

(17)  Po potrebi vključno z razčlenitvijo po spolu in starosti.

(18)  Ne uporablja se za AMIF, SNV ali IUMV.

(19)  V sistemu za izmenjavo podatkov SFC2021 bi bilo treba v stolpcu ločiti možnost poročanja o plačanih stroških upravljanja in provizijah za upravljanje v primeru neposredne oddaje naročila in v primeru konkurenčnega razpisa.

(20)  Ne uporablja se za Kohezijski sklad, SPP, AMIF, IUMV, SNV ali ESPRA.

---

PRILOGA VIII

PREDVIDENI ZNESEK, ZA KATEREGA NAMERAVAJO DRŽAVE ČLANICE PREDLOŽITI ZAHTEVKE ZA PLAČILO ZA TEKOČE IN NASLEDNJE KOLEDARSKO LETO (ČLEN 69(10))

Za vsak program se izpolni po skladu in kategoriji regije, če je ustrezno.

| Sklad | Kategorija regije | Pričakovani prispevek Unije |
| --- | --- | --- |
| [tekoče koledarsko leto] | [naslednje koledarsko leto] |
| januar–oktober | november–december | januar–december |
| ESRR | Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije (1) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Interreg | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ESS+ | Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije (2) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Kohezijski sklad | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| SPP (*1) | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ESPRA | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| AMIF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| SNV | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| IUMV | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Sklad

Kategorija regije

Pričakovani prispevek Unije

[tekoče koledarsko leto]

[naslednje koledarsko leto]

januar–oktober

november–december

januar–december

ESRR

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije (1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Interreg

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ESS+

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene in severne redko poseljene regije (2)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Kohezijski sklad

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

SPP (*1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ESPRA

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

SNV

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

IUMV

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

---

(*1)  Zneski, vključno z dopolnilnim financiranjem, prerazporejenim iz ESRR in ESS+, če je potrebno.

(1)  Prikazana bi morala biti samo posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije / severne redko poseljene regije.

(2)  Prikazana bi morala biti samo posebna dodelitev za najbolj oddaljene regije / severne redko poseljene regije.

---

PRILOGA IX

KOMUNICIRANJE IN PREPOZNAVNOST – ČLENI 47, 49 IN 50

1.

Uporaba in tehnične značilnosti emblema Unije (v nadaljnjem besedilu: emblem)

1.1

Emblem je vidno prikazan v vsem gradivu za komuniciranje, kot so tiskani ali digitalni izdelki, spletna mesta in njihovi mobilni prikazi, ki se nanašajo na izvajanje operacije, namenjene javnosti ali udeležencem.

1.2

Izjava „Financira Evropska unija“ ali „Sofinancira Evropska unija“ se izpiše v celoti in poleg emblema.

1.3

V povezavi z emblemom se lahko uporabi katera koli od naslednjih pisav: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana ali Ubuntu. Ležeče in podčrtane različice ter besedilni učinki se ne uporabljajo.

1.4

Položaj besedila glede na emblem nikakor ne posega v emblem.

1.5

Velikost pisave je sorazmerna z velikostjo emblema.

1.6

Barva pisave je modra (Reflex Blue), črna ali bela, odvisno od ozadja.

1.7

Emblem se ne spremeni ali združi z drugimi grafičnimi elementi ali besedili. Če so poleg emblema prikazani drugi logotipi, je emblem – po višini ali širini – najmanj enake velikosti kot največji izmed drugih logotipov. Poleg emblema ni za poudarek podpore Unije treba uporabiti nobene druge vizualne podobe ali logotipa.

1.8

Kadar na istem mestu poteka več dejavnosti, podprtih s strani istega ali različnih instrumentov financiranja, ali kadar je za isto operacijo pozneje dodeljeno dodatno financiranje, zadostuje postavitev vsaj ene plošče ali panoja.

1.9

| (A) | SIMBOLNI OPIS
  Na nebesno modri podlagi dvanajst zlatih zvezd sestavlja krog, ki predstavlja zvezo evropskih narodov. Število zvezd je stalno, saj število dvanajst simbolizira popolnost in enotnost. |
| --- | --- |

(A)

SIMBOLNI OPIS

Na nebesno modri podlagi dvanajst zlatih zvezd sestavlja krog, ki predstavlja zvezo evropskih narodov. Število zvezd je stalno, saj število dvanajst simbolizira popolnost in enotnost.

| (B) | HERALDIČNI OPIS
  Na azurno modri podlagi je dvanajst zlatih peterokrakih zvezd, katerih kraki se ne stikajo. |
| --- | --- |

(B)

HERALDIČNI OPIS

Na azurno modri podlagi je dvanajst zlatih peterokrakih zvezd, katerih kraki se ne stikajo.

| (C) | GEOMETRIČNI OPIS





  Emblem ima obliko modre pravokotne zastave, katere osnovnica je 1,5-krat daljša od stranice. Dvanajst zlatih zvezd, ki so enakomerno porazdeljene, tvori nevidni krog, katerega središče je sečišče diagonal pravokotnika. Polmer kroga je enak tretjini višine stranice pravokotnika. Vsaka od zvezd ima pet krakov, ki ležijo na obodu nevidnega kroga, katerega polmer je enak osemnajstini višine stranice pravokotnika. Vse zvezde so pokončne, tj. en krak je pokončen in dva kraka sta v ravni liniji, pravokotno na navpični rob pravokotnika. Krog je urejen tako, da so zvezde razporejene kot številčnica na uri. Njihovo število je nespremenljivo. |
| --- | --- |

(C)

GEOMETRIČNI OPIS

Image 1

Emblem ima obliko modre pravokotne zastave, katere osnovnica je 1,5-krat daljša od stranice. Dvanajst zlatih zvezd, ki so enakomerno porazdeljene, tvori nevidni krog, katerega središče je sečišče diagonal pravokotnika. Polmer kroga je enak tretjini višine stranice pravokotnika. Vsaka od zvezd ima pet krakov, ki ležijo na obodu nevidnega kroga, katerega polmer je enak osemnajstini višine stranice pravokotnika. Vse zvezde so pokončne, tj. en krak je pokončen in dva kraka sta v ravni liniji, pravokotno na navpični rob pravokotnika. Krog je urejen tako, da so zvezde razporejene kot številčnica na uri. Njihovo število je nespremenljivo.

| (D) | PREDPISANE BARVE
  Emblem je v naslednjih barvah: PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika, PANTONE YELLOW za zvezde |
| --- | --- |

(D)

PREDPISANE BARVE

Emblem je v naslednjih barvah: PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika, PANTONE YELLOW za zvezde

| (E) | ŠTIRIBARVNI POSTOPEK
  Če se uporablja štiribarvni postopek, ustvarite obe standardni barvi s pomočjo štirih barv štiribarvnega postopka.
  PANTONE YELLOW je mogoče doseči z uporabo 100 % „Process Yellow“.
  PANTONE REFLEX BLUE je mogoče doseči z mešanjem 100 % „Process Cyan“ in 80 % „Process Magenta“.
  INTERNET
  PANTONE REFLEX BLUE na spletni paleti ustreza barvi RGB:0/51/153 (heksadecimalna vrednost: 003399), PANTONE YELLOW na spletni paleti pa ustreza barvi RGB: 255/204/0 (heksadecimalna vrednost: FFCC00).
  ENOBARVNA REPRODUKCIJA
  Če uporabljate črno, očrtajte pravokotnik s črno in natisnite črne zvezde na beli podlagi.





  Če uporabljate modro (Reflex Blue), uporabite 100 % Reflex Blue, zvezde pa naj ostanejo bele.





  REPRODUKCIJA NA BARVNEM OZADJU
  Če se ni mogoče izogniti večbarvnemu ozadju, naj bo pravokotnik obdan z belim robom s širino, ki je enaka 1/25 višine pravokotnika.





  Načela uporabe emblema Unije s strani tretjih oseb so določena v upravnem sporazumu s Svetom Evrope v zvezi z uporabo evropskega emblema s strani tretjih oseb (1). |
| --- | --- |

(E)

ŠTIRIBARVNI POSTOPEK

Če se uporablja štiribarvni postopek, ustvarite obe standardni barvi s pomočjo štirih barv štiribarvnega postopka.

PANTONE YELLOW je mogoče doseči z uporabo 100 % „Process Yellow“.

PANTONE REFLEX BLUE je mogoče doseči z mešanjem 100 % „Process Cyan“ in 80 % „Process Magenta“.

INTERNET

PANTONE REFLEX BLUE na spletni paleti ustreza barvi RGB:0/51/153 (heksadecimalna vrednost: 003399), PANTONE YELLOW na spletni paleti pa ustreza barvi RGB: 255/204/0 (heksadecimalna vrednost: FFCC00).

ENOBARVNA REPRODUKCIJA

Če uporabljate črno, očrtajte pravokotnik s črno in natisnite črne zvezde na beli podlagi.

Image 2

Če uporabljate modro (Reflex Blue), uporabite 100 % Reflex Blue, zvezde pa naj ostanejo bele.

Image 3

REPRODUKCIJA NA BARVNEM OZADJU

Če se ni mogoče izogniti večbarvnemu ozadju, naj bo pravokotnik obdan z belim robom s širino, ki je enaka 1/25 višine pravokotnika.

Image 4

Načela uporabe emblema Unije s strani tretjih oseb so določena v upravnem sporazumu s Svetom Evrope v zvezi z uporabo evropskega emblema s strani tretjih oseb (1).

2.

Dovoljenje za uporabo pravic intelektualne lastnine iz člena 49(6) Uniji podeljuje najmanj naslednje pravice:

2.1

notranjo uporabo, tj. pravico do razmnoževanja, kopiranja in dajanja na voljo gradiva za komuniciranje in prepoznavnost, za institucije in agencije Unije, organe držav članic in njihove zaposlene;

2.2

reprodukcijo gradiva za komuniciranje in prepoznavnost na vsak način in v vsaki obliki, v celoti ali deloma;

2.3

obveščanje javnosti o gradivu za komuniciranje in prepoznavnost z uporabo vseh razpoložljivih komunikacijskih sredstev;

2.4

razširjanje gradiva za komuniciranje in prepoznavnost v javnosti (ali njihovih kopij) v vseh oblikah;

2.5

shranjevanje in arhiviranje gradiva za komuniciranje in prepoznavnost;

2.6

podeljevanje podlicenc za pravice v zvezi z gradivom za komuniciranje in prepoznavnost tretjim osebam.

---

(1)  
  UL C 271, 8.9.2012, str. 5.

1

---

PRILOGA X

ELEMENTI ZA SPORAZUME O FINANCIRANJU IN STRATEŠKE DOKUMENTE – ČLEN 59(1) IN (5)

1.

| (a) | naložbena strategija ali politika, vključno z izvedbenimi pogoji, finančnimi produkti, ki bodo ponujeni, ciljnimi končnimi prejemniki in predvideno kombinacijo s podporo v obliki nepovratnih sredstev (če je potrebno); |
| --- | --- |

(a)

naložbena strategija ali politika, vključno z izvedbenimi pogoji, finančnimi produkti, ki bodo ponujeni, ciljnimi končnimi prejemniki in predvideno kombinacijo s podporo v obliki nepovratnih sredstev (če je potrebno);

| (b) | poslovni načrt ali enakovredni dokumenti za finančni instrument, ki se bo izvajal, vključno z ocenjenim učinkom finančnega vzvoda iz točke (a) člena 58(3); |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt ali enakovredni dokumenti za finančni instrument, ki se bo izvajal, vključno z ocenjenim učinkom finančnega vzvoda iz točke (a) člena 58(3);

| (c) | ciljni rezultati, ki naj bi jih dosegel zadevni finančni instrument, da bi prispeval k specifičnim ciljem in rezultatom ustrezne prednostne naloge; |
| --- | --- |

(c)

ciljni rezultati, ki naj bi jih dosegel zadevni finančni instrument, da bi prispeval k specifičnim ciljem in rezultatom ustrezne prednostne naloge;

| (d) | določbe za spremljanje izvajanja naložb in pretoka sklenjenih poslov, vključno s poročanjem finančnega instrumenta holdinškemu skladu in/ali organu upravljanja, da se zagotovi skladnost s členom 42; |
| --- | --- |

(d)

določbe za spremljanje izvajanja naložb in pretoka sklenjenih poslov, vključno s poročanjem finančnega instrumenta holdinškemu skladu in/ali organu upravljanja, da se zagotovi skladnost s členom 42;

| (e) | zahteve glede revizije, kot so minimalne zahteve za dokumentacijo, ki jo je treba hraniti na ravni finančnega instrumenta (in, če je ustrezno, na ravni holdinškega sklada) v skladu s členom 82, ter zahteve v zvezi z vodenjem ločene evidence za različne oblike podpore v skladu s členom 58(6), če je ustrezno, vključno z določbami in zahtevami glede dostopa revizijskih organov držav članic, revizorjev Komisije in Računskega sodišča do dokumentov, da se zagotovi jasna revizijska sled; |
| --- | --- |

(e)

zahteve glede revizije, kot so minimalne zahteve za dokumentacijo, ki jo je treba hraniti na ravni finančnega instrumenta (in, če je ustrezno, na ravni holdinškega sklada) v skladu s členom 82, ter zahteve v zvezi z vodenjem ločene evidence za različne oblike podpore v skladu s členom 58(6), če je ustrezno, vključno z določbami in zahtevami glede dostopa revizijskih organov držav članic, revizorjev Komisije in Računskega sodišča do dokumentov, da se zagotovi jasna revizijska sled;

| (f) | zahteve in postopki za upravljanje prispevka, ki se zagotavlja iz programa v skladu s členom 92, in za napoved pretoka sklenjenih poslov, vključno z zahtevami za fiduciarno ali ločeno računovodstvo iz člena 59; |
| --- | --- |

(f)

zahteve in postopki za upravljanje prispevka, ki se zagotavlja iz programa v skladu s členom 92, in za napoved pretoka sklenjenih poslov, vključno z zahtevami za fiduciarno ali ločeno računovodstvo iz člena 59;

| (g) | zahteve in postopki za upravljanje obresti in drugih dobičkov, nastalih v smislu člena 60, vključno s sprejemljivim zakladniškim poslovanjem ali naložbami, ter obveznosti in pristojnosti zadevnih strank; |
| --- | --- |

(g)

zahteve in postopki za upravljanje obresti in drugih dobičkov, nastalih v smislu člena 60, vključno s sprejemljivim zakladniškim poslovanjem ali naložbami, ter obveznosti in pristojnosti zadevnih strank;

| (h) | določbe glede izračunavanja in plačila nastalih stroškov upravljanja ali provizij za upravljanje finančnega instrumenta v skladu s točko (d) člena 68(1); |
| --- | --- |

(h)

določbe glede izračunavanja in plačila nastalih stroškov upravljanja ali provizij za upravljanje finančnega instrumenta v skladu s točko (d) člena 68(1);

| (i) | določbe glede ponovne uporabe sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, v skladu s členom 62 ter politika izstopa prispevka iz skladov iz finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(i)

določbe glede ponovne uporabe sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, v skladu s členom 62 ter politika izstopa prispevka iz skladov iz finančnega instrumenta;

| (j) | pogoji za morebiten celotni ali delni umik prispevkov iz programov za finančne instrumente, vključno s holdinškim skladom, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(j)

pogoji za morebiten celotni ali delni umik prispevkov iz programov za finančne instrumente, vključno s holdinškim skladom, če je ustrezno;

| (k) | določbe o zagotovitvi, da telesa, ki izvajajo finančne instrumente, te upravljajo neodvisno in v skladu z ustreznimi poklicnimi standardi ter delujejo v izključnem interesu strank, ki zagotavljajo prispevke v finančni instrument; |
| --- | --- |

(k)

določbe o zagotovitvi, da telesa, ki izvajajo finančne instrumente, te upravljajo neodvisno in v skladu z ustreznimi poklicnimi standardi ter delujejo v izključnem interesu strank, ki zagotavljajo prispevke v finančni instrument;

| (l) | določbe o likvidaciji finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(l)

določbe o likvidaciji finančnega instrumenta;

| (m) | drugi pogoji za prispevke iz programa za finančni instrument; |
| --- | --- |

(m)

drugi pogoji za prispevke iz programa za finančni instrument;

| (n) | pogoji za zagotovitev, da končni prejemniki v okviru pogodbenih dogovorov izpolnjujejo zahteve glede namestitve trajnih plošč ali panojev v skladu s točko (c) člena 50(1), in druge ureditve za zagotovitev skladnosti s členom 50 in Prilogo IX za priznavanje podpore iz skladov; |
| --- | --- |

(n)

pogoji za zagotovitev, da končni prejemniki v okviru pogodbenih dogovorov izpolnjujejo zahteve glede namestitve trajnih plošč ali panojev v skladu s točko (c) člena 50(1), in druge ureditve za zagotovitev skladnosti s členom 50 in Prilogo IX za priznavanje podpore iz skladov;

| (o) | ocena in izbira teles, ki izvajajo finančne instrumente, vključno z razpisi za prijavo interesa ali postopki javnega naročanja (samo kadar so finančni instrumenti organizirani prek holdinškega sklada). |
| --- | --- |

(o)

ocena in izbira teles, ki izvajajo finančne instrumente, vključno z razpisi za prijavo interesa ali postopki javnega naročanja (samo kadar so finančni instrumenti organizirani prek holdinškega sklada).

2.

| (a) | naložbena strategija ali politika finančnega instrumenta, splošni pogoji predvidenih dolžniških produktov, ciljni prejemniki in ukrepi, ki bodo podprti; |
| --- | --- |

(a)

naložbena strategija ali politika finančnega instrumenta, splošni pogoji predvidenih dolžniških produktov, ciljni prejemniki in ukrepi, ki bodo podprti;

| (b) | poslovni načrt ali enakovredni dokumenti za finančni instrument, ki se bo izvajal, vključno z ocenjenim učinkom finančnega vzvoda iz člena 58; |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt ali enakovredni dokumenti za finančni instrument, ki se bo izvajal, vključno z ocenjenim učinkom finančnega vzvoda iz člena 58;

| (c) | uporaba in ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, v skladu s členoma 60 in 62; |
| --- | --- |

(c)

uporaba in ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, v skladu s členoma 60 in 62;

| (d) | spremljanje izvajanja finančnega instrumenta in poročanje o njem, da se zagotovi skladnost s členoma 42 in 50. |
| --- | --- |

(d)

spremljanje izvajanja finančnega instrumenta in poročanje o njem, da se zagotovi skladnost s členoma 42 in 50.

---

PRILOGA XI

KLJUČNE ZAHTEVE UPRAVLJAVSKIH IN KONTROLNIH SISTEMOV TER NJIHOVA KLASIFIKACIJA – ČLEN 69(1)

Razpredelnica 1 – Ključne zahteve upravljavskega in kontrolnih sistemov

| | Zadevna telesa/organi |
| --- | --- |
| 1 | Ustrezna ločenost funkcij ter pisna ureditev za poročanje, nadzor in spremljanje delegiranih nalog posredniškemu telesu | Organ upravljanja |
| 2 | Ustrezna merila in postopki za izbor operacij | Organ upravljanja (1) |
| 3 | Ustrezno obveščanje upravičencev o pogojih, ki se uporabljajo za podporo izbranih operacij | Organ upravljanja |
| 4 | Ustrezna upravljalna preverjanja, vključno z ustreznimi postopki za preverjanje izpolnjevanja pogojev za financiranje, ki ni povezano s stroški, in za poenostavljeno obračunavanje stroškov | Organ upravljanja |
| 5 | Učinkovit sistem, ki zagotavlja hrambo vseh dokumentov, potrebnih za revizijsko sled | Organ upravljanja |
| 6 | Zanesljiv elektronski sistem (vključno s povezavami s sistemi elektronske izmenjave podatkov z upravičenci) za evidentiranje in shranjevanje podatkov za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo, vključno z ustreznimi postopki za zagotovitev varnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov ter preverjanje istovetnosti uporabnikov | Organ upravljanja |
| 7 | Učinkovito izvajanje sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij | Organ upravljanja |
| 8 | Ustrezni postopki za pripravo izjave o upravljanju | Organ upravljanja |
| 9 | Ustrezni postopki za potrditev, da so izdatki, vneseni v obračune, zakoniti in pravilni | Organ upravljanja |
| 10 | Ustrezni postopki za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo in obračunov ter potrjevanje popolnosti, natančnosti in pravilnosti obračunov | Organ upravljanja / telo, ki opravlja računovodsko funkcijo |
| 11 | Ustrezna ločenost funkcij in funkcionalna neodvisnost med revizijskim organom (in katerim koli telesom, ki izvaja revizijsko delo v pristojnosti revizijskega organa in na katerega se revizijski organ sklicuje in jih nadzoruje, če je ustrezno) ter drugimi organi, pristojnimi za program, ter revizijskim delom, izvedenim v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi | Revizijski organ |
| 12 | Ustrezne revizije sistema | Revizijski organ |
| 13 | Ustrezne revizije operacij | Revizijski organ |
| 14 | Ustrezne revizije obračunov | Revizijski organ |
| 15 | Ustrezni postopki za izdajo zanesljivega revizijskega mnenja in pripravo letnega poročila o kontroli | Revizijski organ |

Zadevna telesa/organi

1

Ustrezna ločenost funkcij ter pisna ureditev za poročanje, nadzor in spremljanje delegiranih nalog posredniškemu telesu

Organ upravljanja

2

Ustrezna merila in postopki za izbor operacij

Organ upravljanja (1)

3

Ustrezno obveščanje upravičencev o pogojih, ki se uporabljajo za podporo izbranih operacij

Organ upravljanja

4

Ustrezna upravljalna preverjanja, vključno z ustreznimi postopki za preverjanje izpolnjevanja pogojev za financiranje, ki ni povezano s stroški, in za poenostavljeno obračunavanje stroškov

Organ upravljanja

5

Učinkovit sistem, ki zagotavlja hrambo vseh dokumentov, potrebnih za revizijsko sled

Organ upravljanja

6

Zanesljiv elektronski sistem (vključno s povezavami s sistemi elektronske izmenjave podatkov z upravičenci) za evidentiranje in shranjevanje podatkov za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo, vključno z ustreznimi postopki za zagotovitev varnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov ter preverjanje istovetnosti uporabnikov

Organ upravljanja

7

Učinkovito izvajanje sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij

Organ upravljanja

8

Ustrezni postopki za pripravo izjave o upravljanju

Organ upravljanja

9

Ustrezni postopki za potrditev, da so izdatki, vneseni v obračune, zakoniti in pravilni

Organ upravljanja

10

Ustrezni postopki za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo in obračunov ter potrjevanje popolnosti, natančnosti in pravilnosti obračunov

Organ upravljanja / telo, ki opravlja računovodsko funkcijo

11

Ustrezna ločenost funkcij in funkcionalna neodvisnost med revizijskim organom (in katerim koli telesom, ki izvaja revizijsko delo v pristojnosti revizijskega organa in na katerega se revizijski organ sklicuje in jih nadzoruje, če je ustrezno) ter drugimi organi, pristojnimi za program, ter revizijskim delom, izvedenim v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi

Revizijski organ

12

Ustrezne revizije sistema

Revizijski organ

13

Ustrezne revizije operacij

Revizijski organ

14

Ustrezne revizije obračunov

Revizijski organ

15

Ustrezni postopki za izdajo zanesljivega revizijskega mnenja in pripravo letnega poročila o kontroli

Revizijski organ

Razpredelnica 2 – Klasifikacija upravljavskih in kontrolnih sistemov glede na uspešnost njihovega delovanja

| Kategorija 1 | Dobro deluje. Izboljšave niso potrebne ali pa so potrebne le manjše izboljšave. |
| --- | --- |
| Kategorija 2 | Deluje. Potrebne so določene izboljšave. |
| Kategorija 3 | Delno deluje. Potrebne so znatne izboljšave. |
| Kategorija 4 | Dejansko ne deluje. |

Kategorija 1

Dobro deluje. Izboljšave niso potrebne ali pa so potrebne le manjše izboljšave.

Kategorija 2

Deluje. Potrebne so določene izboljšave.

Kategorija 3

Delno deluje. Potrebne so znatne izboljšave.

Kategorija 4

Dejansko ne deluje.

---

(1)  Teritorialne enote ali organi na podlagi člena 29(3) te uredbe in upravljalni odbor na podlagi člena 22(2) uredbe o Interreg, kadar je ustrezno.

---

PRILOGA XII

PODROBNA PRAVILA IN PREDLOGA ZA POROČANJE O NEPRAVILNOSTIH – ČLEN 69(2) IN (12)

Oddelek 1

Podrobna pravila za poročanje o nepravilnostih

1.1   Nepravilnosti, o katerih je treba poročati

Komisiji se v skladu s členom 69(2) poroča o naslednjih nepravilnostih:

| (a) | nepravilnosti, ki jih je prvič pisno ocenil pristojni upravni ali sodni organ, ki je na podlagi določenih dejstev ugotovil obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da se lahko ta ugotovitev pozneje spremeni ali umakne glede na potek upravnega ali sodnega postopka; |
| --- | --- |

(a)

nepravilnosti, ki jih je prvič pisno ocenil pristojni upravni ali sodni organ, ki je na podlagi določenih dejstev ugotovil obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da se lahko ta ugotovitev pozneje spremeni ali umakne glede na potek upravnega ali sodnega postopka;

| (b) | nepravilnosti, zaradi katerih se na nacionalni ravni sprožijo upravni ali sodni postopki, da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije ali drugih kaznivih dejanj, kot je navedeno v točkah (a) in (b) člena 3(2) ter členu 4(1), (2) in (3) Direktive (EU) 2017/1371 ter v točki (a) člena 1(1) Konvencije, pripravljene na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (1), za države članice, ki jih ne zavezuje navedena direktiva; |
| --- | --- |

(b)

nepravilnosti, zaradi katerih se na nacionalni ravni sprožijo upravni ali sodni postopki, da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije ali drugih kaznivih dejanj, kot je navedeno v točkah (a) in (b) člena 3(2) ter členu 4(1), (2) in (3) Direktive (EU) 2017/1371 ter v točki (a) člena 1(1) Konvencije, pripravljene na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (1), za države članice, ki jih ne zavezuje navedena direktiva;

| (c) | nepravilnosti, ki so nastale pred stečajem; |
| --- | --- |

(c)

nepravilnosti, ki so nastale pred stečajem;

| (d) | določena nepravilnost ali skupina nepravilnosti, za katere Komisija po začetnem poročanju države članice slednji predloži pisno zahtevo po informacijah. |
| --- | --- |

(d)

določena nepravilnost ali skupina nepravilnosti, za katere Komisija po začetnem poročanju države članice slednji predloži pisno zahtevo po informacijah.

1.2   Nepravilnosti, izvzete iz obveznosti poročanja

O naslednjih nepravilnostih se ne poroča:

| (a) | nepravilnosti za znesek, nižji od 10 000 EUR, v obliki prispevka iz skladov; to ne velja za nepravilnosti, ki so medsebojno povezane in katerih skupni znesek presega 10 000 EUR v obliki prispevka iz skladov, četudi nobena od njih ne presega navedene zgornje meje; |
| --- | --- |

(a)

nepravilnosti za znesek, nižji od 10 000 EUR, v obliki prispevka iz skladov; to ne velja za nepravilnosti, ki so medsebojno povezane in katerih skupni znesek presega 10 000 EUR v obliki prispevka iz skladov, četudi nobena od njih ne presega navedene zgornje meje;

| (b) | kadar je edini vidik nepravilnosti celotna ali delna neizvedba operacije, vključene v sofinancirani program, zaradi stečaja upravičenca, ki ni posledica goljufij; |
| --- | --- |

(b)

kadar je edini vidik nepravilnosti celotna ali delna neizvedba operacije, vključene v sofinancirani program, zaradi stečaja upravičenca, ki ni posledica goljufij;

| (c) | primeri, ki jih je upravičenec sporočil organu upravljanja ali organu, odgovornemu za računovodsko funkcijo, prostovoljno, preden jih je kateri od njiju odkril, ali pred plačilom javnega prispevka ali po njem; |
| --- | --- |

(c)

primeri, ki jih je upravičenec sporočil organu upravljanja ali organu, odgovornemu za računovodsko funkcijo, prostovoljno, preden jih je kateri od njiju odkril, ali pred plačilom javnega prispevka ali po njem;

| (d) | primeri, ki jih organ upravljanja odkrije in odpravi pred vključitvijo v zahtevek za plačilo, predložen Komisiji. |
| --- | --- |

(d)

primeri, ki jih organ upravljanja odkrije in odpravi pred vključitvijo v zahtevek za plačilo, predložen Komisiji.

Izjeme iz točk (c) in (d) prvega pododstavka te točke se ne uporabljajo za nepravilnosti iz točke 1.1(b).

1.3   Določitev države članice poročevalke

V skladu s členom 69(2) je za poročanje o nepravilnostih odgovorna država članica, v kateri je imel upravičenec nepravilne izdatke in so bili ti plačani pri izvajanju operacije. Za programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) država članica poročevalka o programu obvesti organ upravljanja in revizijski organ.

1.4   Časovni okvir poročanja

Države članice poročajo o nepravilnostih v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja po njihovem odkritju ali takoj, ko so na voljo dodatne informacije o sporočenih nepravilnostih. Vendar država članica takoj poroča Komisiji o ugotovljenih ali domnevnih nepravilnostih in navede vse druge zadevne države članice, če bi lahko navedene nepravilnosti imele posledice zunaj njenega ozemlja.

1.5   Predložitev, uporaba in obdelava sporočenih informacij

Kadar se v skladu z nacionalnimi določbami zahteva zaupnost preiskav, je za sporočanje informacij treba pridobiti dovoljenje pristojnega sodišča ali drugega telesa v skladu z nacionalnimi predpisi.

Informacije, sporočene v skladu s to prilogo, se lahko uporabijo za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za izvajanje analiz tveganja in razvoj sistemov za učinkovitejše ugotavljanje tveganj.

Te informacije se ne uporabljajo za nobene druge namene kot za zaščito finančnih interesov Unije, razen če organi, ki so informacije predložili, s tem izrecno soglašajo.

Te informacije so poslovna skrivnost in se ne smejo razkriti drugim osebam kot tistim iz držav članic ali iz institucij, agencij, uradov in teles Unije, katerih dolžnosti zahtevajo, da imajo do njih dostop.

Oddelek 2

Predloga za elektronsko poročanje prek sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS)

| | Identifikacija | Sklad |
| --- | --- | --- |
| Država članica |
| Organ poročevalec |
| Leto |
| Zaporedna številka |
| Programsko obdobje |
| Referenčna številka – nacionalna |
| Informacije o pripravi osnutka | Organ pobudnik – polno ime |
| Jezik zahteve |
| Datum priprave osnutka |
| Četrtletje |
| posebna zahteva | Potreba po obvestitvi drugih držav |
| Oseba, najdena v drugih primerih |
| status | Postopek |
| zaključek primera | Datum zaključka primera |
| Osebni podatki | Identifikacija sodelujočih oseb | Pravna oseba / Fizična oseba |
| Pravni status |
| Številka nacionalne osebne izkaznice |
| Ime podjetja / Priimek |
| Trgovsko ime / Osebno ime |
| Matično ime / Neodvisna predpona |
| Ulica |
| Poštna številka |
| Kraj |
| Teritorialna enota, v kateri je oseba registrirana | Država članica |
| Ustrezna raven NUTS |
| Označena na podlagi finančne uredbe (2) (členi 135 do 145) |
| Utemeljitev nerazkritja osebnih podatkov |
| | Opis operacije | Številka CCI |
| Cilj – CCI |
| Kategorija regije, če je ustrezno |
| Cilj (IJG/Interreg) |
| Program |
| Datum zaključka programa |
| Odločitev Komisije – številka |
| Odločitev Komisije – datum |
| Cilj politike |
| Prednostna naloga |
| Specifični cilj |
| Teritorialna enota, v kateri poteka operacija | Država članica |
| Ustrezna raven NUTS |
| Pristojni organ |
| Operacija – specifično – projekt | Projekt | Projekt |
| Projekt – ime |
| Projekt – številka |
| Stopnja sofinanciranja |
| Skupni znesek izdatkov |
| Skupni znesek nepravilnih izdatkov |
| Nepravilnost | Informacije, iz katerih izhaja sum nepravilnosti | Datum |
| Vir |
| Kršene določbe | Določbe – Unija: vrsta, naslov, sklic, člen in odstavek, kot je ustrezno |
| Določbe – nacionalne: vrsta, naslov, sklic, člen in odstavek, kot je ustrezno |
| Druge sodelujoče države | Država(-e) članica(-e) |
| Država(-e), ki ni(so) članica(-e), |
| Posebne informacije o nepravilnosti | Datum začetka nepravilnosti |
| Datum konca nepravilnosti |
| Vrsta nepravilnosti – tipologija |
| Vrsta nepravilnosti – kategorija |
| Način delovanja |
| Dodatne informacije |
| Ugotovitve uprave |
| Klasifikacija nepravilnosti |
| | Kazniva dejanja na podlagi Direktive (EU) 2017/1371 |
| Odkrivanje | | Datum odkritja (prva upravna ali sodna ugotovitev) |
| Razlog za izvedbo kontrole (zakaj) |
| Vrsta in/ali način kontrole (kako) |
| Kontrola, izvedena po plačilu(-ih) javnega prispevka |
| Pristojni organ |
| Zadeva OLAF | Številka OLAF – sklic |
| Številka OLAF – leto |
| Številka OLAF – zaporedje |
| Status |
| Skupni zneski | Finančni učinek | Izdatki – prispevek EU |
| Izdatki – nacionalni prispevek |
| Izdatki – javni prispevek |
| Izdatki – zasebni prispevek |
| Izdatki – Skupaj |
| Nepravilni znesek – prispevek EU |
| Nepravilni znesek – nacionalni prispevek |
| Nepravilni znesek – javni prispevek |
| od kod ni bilo plačano – prispevek EU |
| od tega ni bilo plačano – nacionalni prispevek |
| od tega ni bilo plačano – javni prispevek |
| od kod je bilo plačano – prispevek EU |
| od tega je bilo plačano – nacionalni prispevek |
| od tega je bilo plačano – javni prispevek |
| Opombe |
| Kazni | Postopki | Postopki, sproženi za naložitev kazni |
| Vrsta postopka |
| Datum začetka postopka |
| (Predvideni) datum zaključka postopka |
| Status postopka |
| Sankcije | Kazni |
| Kazni – kategorija |
| Kazni – vrsta |
| Uporabljene kazni |
| Zneski, povezani z denarnimi kaznimi |
| Datum zaključka postopka |
| Opombe | Opombe | Opombe – organ poročevalec |
| Priloge | Priloge |
| Opis prilog |
| Zahteva za preklic | Razlogi za preklic |
| Razlogi za zavrnitev |

Identifikacija

Sklad

Država članica

Organ poročevalec

Leto

Zaporedna številka

Programsko obdobje

Referenčna številka – nacionalna

Informacije o pripravi osnutka

Organ pobudnik – polno ime

Jezik zahteve

Datum priprave osnutka

Četrtletje

posebna zahteva

Potreba po obvestitvi drugih držav

Oseba, najdena v drugih primerih

status

Postopek

zaključek primera

Datum zaključka primera

Osebni podatki

Identifikacija sodelujočih oseb

Pravna oseba / Fizična oseba

Pravni status

Številka nacionalne osebne izkaznice

Ime podjetja / Priimek

Trgovsko ime / Osebno ime

Matično ime / Neodvisna predpona

Ulica

Poštna številka

Kraj

Teritorialna enota, v kateri je oseba registrirana

Država članica

Ustrezna raven NUTS

Označena na podlagi finančne uredbe (2) (členi 135 do 145)

Utemeljitev nerazkritja osebnih podatkov

Opis operacije

Številka CCI

Cilj – CCI

Kategorija regije, če je ustrezno

Cilj (IJG/Interreg)

Program

Datum zaključka programa

Odločitev Komisije – številka

Odločitev Komisije – datum

Cilj politike

Prednostna naloga

Specifični cilj

Teritorialna enota, v kateri poteka operacija

Država članica

Ustrezna raven NUTS

Pristojni organ

Operacija – specifično – projekt

Projekt

Projekt

Projekt – ime

Projekt – številka

Stopnja sofinanciranja

Skupni znesek izdatkov

Skupni znesek nepravilnih izdatkov

Nepravilnost

Informacije, iz katerih izhaja sum nepravilnosti

Datum

Vir

Kršene določbe

Določbe – Unija: vrsta, naslov, sklic, člen in odstavek, kot je ustrezno

Določbe – nacionalne: vrsta, naslov, sklic, člen in odstavek, kot je ustrezno

Druge sodelujoče države

Država(-e) članica(-e)

Država(-e), ki ni(so) članica(-e),

Posebne informacije o nepravilnosti

Datum začetka nepravilnosti

Datum konca nepravilnosti

Vrsta nepravilnosti – tipologija

Vrsta nepravilnosti – kategorija

Način delovanja

Dodatne informacije

Ugotovitve uprave

Klasifikacija nepravilnosti

Kazniva dejanja na podlagi Direktive (EU) 2017/1371

Odkrivanje

Datum odkritja (prva upravna ali sodna ugotovitev)

Razlog za izvedbo kontrole (zakaj)

Vrsta in/ali način kontrole (kako)

Kontrola, izvedena po plačilu(-ih) javnega prispevka

Pristojni organ

Zadeva OLAF

Številka OLAF – sklic

Številka OLAF – leto

Številka OLAF – zaporedje

Status

Skupni zneski

Finančni učinek

Izdatki – prispevek EU

Izdatki – nacionalni prispevek

Izdatki – javni prispevek

Izdatki – zasebni prispevek

Izdatki – Skupaj

Nepravilni znesek – prispevek EU

Nepravilni znesek – nacionalni prispevek

Nepravilni znesek – javni prispevek

od kod ni bilo plačano – prispevek EU

od tega ni bilo plačano – nacionalni prispevek

od tega ni bilo plačano – javni prispevek

od kod je bilo plačano – prispevek EU

od tega je bilo plačano – nacionalni prispevek

od tega je bilo plačano – javni prispevek

Opombe

Kazni

Postopki

Postopki, sproženi za naložitev kazni

Vrsta postopka

Datum začetka postopka

(Predvideni) datum zaključka postopka

Status postopka

Sankcije

Kazni

Kazni – kategorija

Kazni – vrsta

Uporabljene kazni

Zneski, povezani z denarnimi kaznimi

Datum zaključka postopka

Opombe

Opombe

Opombe – organ poročevalec

Priloge

Priloge

Opis prilog

Zahteva za preklic

Razlogi za preklic

Razlogi za zavrnitev

---

(1)  
  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

PRILOGA XIII

ELEMENTI ZA REVIZIJSKO SLED – ČLEN 69(6)

Kar zadeva prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki ga povrne Komisija na podlagi člena 94, ter temelječega na financiranju, ki ni povezano s stroški, ki ga povrne Komisija na podlagi člena 95, se zahtevajo samo elementi, določeni v oddelku III oziroma IV.

I.

| 1. | dokumentacija, ki omogoča preverjanje uporabe pogojev za sodelovanje s strani organa upravljanja, ter dokumentacija, ki se nanaša na skupni postopek izbire in odobritev operacij; |
| --- | --- |

1.

dokumentacija, ki omogoča preverjanje uporabe pogojev za sodelovanje s strani organa upravljanja, ter dokumentacija, ki se nanaša na skupni postopek izbire in odobritev operacij;

| 2. | dokument (sporazum o dodelitvi sredstev ali enakovreden dokument), v katerem so določeni pogoji za podporo in ki je podpisan med upravičencem in organom upravljanja / posredniškim telesom; |
| --- | --- |

2.

dokument (sporazum o dodelitvi sredstev ali enakovreden dokument), v katerem so določeni pogoji za podporo in ki je podpisan med upravičencem in organom upravljanja / posredniškim telesom;

| 3. | računovodska evidenca zahtevkov za plačilo, ki jih je predložil upravičenec, kot so evidentirani v elektronskem sistemu organa upravljanja / posredniškega telesa; |
| --- | --- |

3.

računovodska evidenca zahtevkov za plačilo, ki jih je predložil upravičenec, kot so evidentirani v elektronskem sistemu organa upravljanja / posredniškega telesa;

| 4. | dokumentacija o preverjanjih, ki obravnavajo zahteve glede nepremestitve in trajnosti iz člena 65, člena 66(2) in točke (h) člena 73(2); |
| --- | --- |

4.

dokumentacija o preverjanjih, ki obravnavajo zahteve glede nepremestitve in trajnosti iz člena 65, člena 66(2) in točke (h) člena 73(2);

| 5. | dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila; |
| --- | --- |

5.

dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila;

| 6. | dokumentacija, ki dokazuje upravna preverjanja in, če je ustrezno, preverjanja na kraju samem, ki jih je izvedel organ upravljanja / posredniško telo; |
| --- | --- |

6.

dokumentacija, ki dokazuje upravna preverjanja in, če je ustrezno, preverjanja na kraju samem, ki jih je izvedel organ upravljanja / posredniško telo;

| 7. | informacije o izvedenih revizijah; |
| --- | --- |

7.

informacije o izvedenih revizijah;

| 8. | dokumentacija, ki se nanaša na spremljanje s strani organa upravljanja / posredniškega telesa za namene upravljalnih preverjanj in ugotovitev revizije; |
| --- | --- |

8.

dokumentacija, ki se nanaša na spremljanje s strani organa upravljanja / posredniškega telesa za namene upravljalnih preverjanj in ugotovitev revizije;

| 9. | dokumentacija, ki dokazuje preverjanje skladnosti z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

dokumentacija, ki dokazuje preverjanje skladnosti z veljavno zakonodajo;

| 10. | podatki v zvezi s kazalniki učinka in rezultatov, ki omogočajo uskladitev z ustreznimi cilji in sporočenimi mejniki; |
| --- | --- |

10.

podatki v zvezi s kazalniki učinka in rezultatov, ki omogočajo uskladitev z ustreznimi cilji in sporočenimi mejniki;

| 11. | dokumentacija v zvezi s finančnimi popravki izdatkov, prijavljenih Komisiji, in odbitki od njih za zagotovitev skladnosti s členom 98(6), ki jih je izvedel organ upravljanja / posredniško telo / telo, ki mu je bila zaupana računovodska funkcija; |
| --- | --- |

11.

dokumentacija v zvezi s finančnimi popravki izdatkov, prijavljenih Komisiji, in odbitki od njih za zagotovitev skladnosti s členom 98(6), ki jih je izvedel organ upravljanja / posredniško telo / telo, ki mu je bila zaupana računovodska funkcija;

| 12. | za nepovratna sredstva v obliki, določeni v točki (a) člena 53(1), računi (ali dokumenti enakovredne dokazne vrednosti) in dokazilo o njihovem plačilu s strani upravičenca ter računovodske evidence upravičenca glede izdatkov, prijavljenih Komisiji; |
| --- | --- |

12.

za nepovratna sredstva v obliki, določeni v točki (a) člena 53(1), računi (ali dokumenti enakovredne dokazne vrednosti) in dokazilo o njihovem plačilu s strani upravičenca ter računovodske evidence upravičenca glede izdatkov, prijavljenih Komisiji;

| 13. | za nepovratna sredstva v obliki, določeni v točkah (b), (c) in (d) člena 53(1), in če je ustrezno, dokumenti, ki utemeljujejo metodo določitve stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj; kategorije stroškov, ki so podlaga za izračun; dokumenti, ki izkazujejo stroške, prijavljene v okviru drugih kategorij stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja; izrecno soglasje s strani organa upravljanja o predlogu proračuna v dokumentu, v katerem so navedeni pogoji za podporo; dokumentacija o bruto stroških za zaposlene in izračunu urne postavke; če se uporabi poenostavljeno obračunavanje stroškov na podlagi obstoječih metod, dokumentacija, ki potrjuje skladnost s podobno vrsto operacij, in z dokumentacijo, potrebno za obstoječo metodo, če ta obstaja. |
| --- | --- |

13.

za nepovratna sredstva v obliki, določeni v točkah (b), (c) in (d) člena 53(1), in če je ustrezno, dokumenti, ki utemeljujejo metodo določitve stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj; kategorije stroškov, ki so podlaga za izračun; dokumenti, ki izkazujejo stroške, prijavljene v okviru drugih kategorij stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja; izrecno soglasje s strani organa upravljanja o predlogu proračuna v dokumentu, v katerem so navedeni pogoji za podporo; dokumentacija o bruto stroških za zaposlene in izračunu urne postavke; če se uporabi poenostavljeno obračunavanje stroškov na podlagi obstoječih metod, dokumentacija, ki potrjuje skladnost s podobno vrsto operacij, in z dokumentacijo, potrebno za obstoječo metodo, če ta obstaja.

II.

| 1. | dokumenti v zvezi z oblikovanjem finančnega instrumenta, kot so sporazumi o financiranju itd.; |
| --- | --- |

1.

dokumenti v zvezi z oblikovanjem finančnega instrumenta, kot so sporazumi o financiranju itd.;

| 2. | dokumenti, iz katerih so razvidni zneski prispevkov za finančni instrument iz vsakega programa in v okviru vsake prednostne naloge, upravičeni izdatki v okviru vsakega programa, obresti in drugi dobički, ustvarjeni s podporo iz skladov, ter ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo skladom v skladu s členoma 60 in 62; |
| --- | --- |

2.

dokumenti, iz katerih so razvidni zneski prispevkov za finančni instrument iz vsakega programa in v okviru vsake prednostne naloge, upravičeni izdatki v okviru vsakega programa, obresti in drugi dobički, ustvarjeni s podporo iz skladov, ter ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo skladom v skladu s členoma 60 in 62;

| 3. | dokumenti o načinu delovanja finančnega instrumenta, tudi v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanji; |
| --- | --- |

3.

dokumenti o načinu delovanja finančnega instrumenta, tudi v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanji;

| 4. | dokumenti v zvezi z izstopi prispevkov programa ter likvidacijo finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

4.

dokumenti v zvezi z izstopi prispevkov programa ter likvidacijo finančnega instrumenta;

| 5. | dokumenti v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje; |
| --- | --- |

5.

dokumenti v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje;

| 6. | obrazci zahtevkov ali enakovredni dokumenti, ki jih skupaj z dokazili predložijo končni prejemniki, vključno s poslovnimi načrti in, če je ustrezno, zaključnimi računi iz prejšnjih let; |
| --- | --- |

6.

obrazci zahtevkov ali enakovredni dokumenti, ki jih skupaj z dokazili predložijo končni prejemniki, vključno s poslovnimi načrti in, če je ustrezno, zaključnimi računi iz prejšnjih let;

| 7. | kontrolni seznami in poročila teles, ki izvajajo finančni instrument; |
| --- | --- |

7.

kontrolni seznami in poročila teles, ki izvajajo finančni instrument;

| 8. | izjave, predložene v zvezi s pomočjo de minimis; |
| --- | --- |

8.

izjave, predložene v zvezi s pomočjo de minimis;

| 9. | podpisani sporazumi v zvezi s podporo, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, vključno z lastniškim kapitalom, posojili, jamstvi ali drugimi oblikami naložb v korist končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

9.

podpisani sporazumi v zvezi s podporo, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, vključno z lastniškim kapitalom, posojili, jamstvi ali drugimi oblikami naložb v korist končnih prejemnikov;

| 10. | dokazila, da mora biti podpora, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, porabljena za predvidene namene; |
| --- | --- |

10.

dokazila, da mora biti podpora, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, porabljena za predvidene namene;

| 11. | evidenca o gibanjih kapitala med organom upravljanja in finančnim instrumentom ter v okviru finančnega instrumenta na vseh ravneh do končnih prejemnikov, za jamstva pa dokazilo, da so bila posojila izplačana; |
| --- | --- |

11.

evidenca o gibanjih kapitala med organom upravljanja in finančnim instrumentom ter v okviru finančnega instrumenta na vseh ravneh do končnih prejemnikov, za jamstva pa dokazilo, da so bila posojila izplačana;

| 12. | ločene evidence ali računovodske kode za plačane prispevke iz programa ali jamstva, ki se s finančnim instrumentom odobrijo v korist končnega prejemnika. |
| --- | --- |

12.

ločene evidence ali računovodske kode za plačane prispevke iz programa ali jamstva, ki se s finančnim instrumentom odobrijo v korist končnega prejemnika.

III.

| 1. | dokumenti, ki dokazujejo predhodno soglasje Komisije o vrsti operacij, kritih s stroški na enoto, pavšalnimi zneski in pavšalnimi stopnjami, opredelitev s tem povezanih zneskov in stopenj ter metode za prilagoditev zneskov (odobritev ali sprememba programa); |
| --- | --- |

1.

dokumenti, ki dokazujejo predhodno soglasje Komisije o vrsti operacij, kritih s stroški na enoto, pavšalnimi zneski in pavšalnimi stopnjami, opredelitev s tem povezanih zneskov in stopenj ter metode za prilagoditev zneskov (odobritev ali sprememba programa);

| 2. | dokumenti, ki izkazujejo kategorije stroškov in zneske, ki so podlaga za izračun, za katerega se uporablja pavšalna stopnja; |
| --- | --- |

2.

dokumenti, ki izkazujejo kategorije stroškov in zneske, ki so podlaga za izračun, za katerega se uporablja pavšalna stopnja;

| 3. | dokumenti, ki dokazujejo izpolnjevanje pogojev za povračilo s strani Komisije; |
| --- | --- |

3.

dokumenti, ki dokazujejo izpolnjevanje pogojev za povračilo s strani Komisije;

| 4. | dokumenti, ki dokazujejo prilagoditev zneskov, če je ustrezno; |
| --- | --- |

4.

dokumenti, ki dokazujejo prilagoditev zneskov, če je ustrezno;

| 5. | dokumenti, ki dokazujejo metodo izračuna, če se uporabi točka (a) drugega pododstavka člena 94(2); |
| --- | --- |

5.

dokumenti, ki dokazujejo metodo izračuna, če se uporabi točka (a) drugega pododstavka člena 94(2);

| 6. | dokumentacija, ki se nanaša na izbor in odobritev operacij, kritih s povračilom prispevka Unije s strani Komisije, na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov; |
| --- | --- |

6.

dokumentacija, ki se nanaša na izbor in odobritev operacij, kritih s povračilom prispevka Unije s strani Komisije, na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov;

| 7. | dokument, ki določa pogoje za podporo, ki sta ga podpisala upravičenec in organ upravljanja / posredniško telo ter ki navaja obliko podpore, ki se zagotavlja upravičencem; |
| --- | --- |

7.

dokument, ki določa pogoje za podporo, ki sta ga podpisala upravičenec in organ upravljanja / posredniško telo ter ki navaja obliko podpore, ki se zagotavlja upravičencem;

| 8. | dokumentacija, ki dokazuje upravljalna preverjanja in revizije, ki se izvajajo v skladu s tretjim pododstavkom člena 94(3); |
| --- | --- |

8.

dokumentacija, ki dokazuje upravljalna preverjanja in revizije, ki se izvajajo v skladu s tretjim pododstavkom člena 94(3);

| 9. | dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila. |
| --- | --- |

9.

dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila.

IV.

| 1. | dokumenti, ki dokazujejo predhodno soglasje Komisije o pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, ali rezultatih, ki jih je treba doseči, ter ustrezne zneske (odobritev ali sprememba programa); |
| --- | --- |

1.

dokumenti, ki dokazujejo predhodno soglasje Komisije o pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, ali rezultatih, ki jih je treba doseči, ter ustrezne zneske (odobritev ali sprememba programa);

| 2. | dokumentacija, ki se nanaša na izbor in odobritev operacij, kritih s povračilom prispevka Unije s strani Komisije na podlagi člena 95 (financiranje, ki ni povezano s stroški); |
| --- | --- |

2.

dokumentacija, ki se nanaša na izbor in odobritev operacij, kritih s povračilom prispevka Unije s strani Komisije na podlagi člena 95 (financiranje, ki ni povezano s stroški);

| 3. | dokument, ki določa pogoje za podporo, ki sta ga podpisala upravičenec in organ upravljanja / posredniško telo, ter ki navaja obliko podpore, ki se zagotavlja upravičencem; |
| --- | --- |

3.

dokument, ki določa pogoje za podporo, ki sta ga podpisala upravičenec in organ upravljanja / posredniško telo, ter ki navaja obliko podpore, ki se zagotavlja upravičencem;

| 4. | dokumentacija, ki dokazuje upravljalna preverjanja in revizije, ki se izvajajo v skladu z drugim pododstavkom člena 95(3); |
| --- | --- |

4.

dokumentacija, ki dokazuje upravljalna preverjanja in revizije, ki se izvajajo v skladu z drugim pododstavkom člena 95(3);

| 5. | dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila; |
| --- | --- |

5.

dokazilo o plačilu javnega prispevka upravičencu in datumu izvršitve plačila;

| 6. | dokumenti, ki dokazujejo izpolnjevanje pogojev ali doseganje rezultatov v posameznih fazah, če izvajanje poteka po korakih, ter tudi preden se končni izdatki prijavijo Komisiji. |
| --- | --- |

6.

dokumenti, ki dokazujejo izpolnjevanje pogojev ali doseganje rezultatov v posameznih fazah, če izvajanje poteka po korakih, ter tudi preden se končni izdatki prijavijo Komisiji.

---

PRILOGA XIV

SISTEMI ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED ORGANI, PRISTOJNIMI ZA PROGRAM, IN UPRAVIČENCI PROGRAMA – ČLEN 69(8)

1.

Odgovornosti organov, pristojnih za program, v zvezi z značilnostmi sistemov elektronske izmenjave podatkov

1.1

Zagotavljanje varnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov ter preverjanje istovetnosti pošiljatelja v skladu s členom 69(6), členom 69(8), točko (e) člena 72(1) in členom 82.

1.2

Zagotavljanje razpoložljivosti in delovanja v uradnih urah in izven njih (razen v obdobju tehničnega vzdrževanja).

1.3

Zagotavljanje, da je sistem usmerjen v uporabo logičnih, preprostih in intuitivnih funkcij in vmesnikov.

1.4

| (a) | interaktivne obrazce in/ali obrazce, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi podatkov, shranjenih v zaporednih korakih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

interaktivne obrazce in/ali obrazce, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi podatkov, shranjenih v zaporednih korakih postopkov;

| (b) | samodejne izračune, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

samodejne izračune, če je ustrezno;

| (c) | samodejne vgrajene kontrole, ki zmanjšajo večkratno izmenjavo dokumentov ali informacij; |
| --- | --- |

(c)

samodejne vgrajene kontrole, ki zmanjšajo večkratno izmenjavo dokumentov ali informacij;

| (d) | opozorila sistema, ki upravičenca obveščajo, da je mogoče izvesti določene ukrepe; |
| --- | --- |

(d)

opozorila sistema, ki upravičenca obveščajo, da je mogoče izvesti določene ukrepe;

| (e) | sprotno sledenje statusa, ki upravičencu omogoča spremljanje trenutnega statusa projekta; |
| --- | --- |

(e)

sprotno sledenje statusa, ki upravičencu omogoča spremljanje trenutnega statusa projekta;

| (f) | vse predhodno razpoložljive podatke in dokumente, ki so bili obdelani v sistemu elektronske izmenjave podatkov. |
| --- | --- |

(f)

vse predhodno razpoložljive podatke in dokumente, ki so bili obdelani v sistemu elektronske izmenjave podatkov.

1.5

Zagotavljanje evidentiranja in shranjevanja podatkov v sistem, ki omogoča upravna preverjanja zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo upravičenci v skladu s členom 74(2), in revizije.

2.

Odgovornosti organov, pristojnih za program, v zvezi z načini prenosa dokumentov in podatkov za vse izmenjave

2.1

Zagotavljanje uporabe elektronskega podpisa, ki je skladen z eno od treh vrst elektronskega podpisa, opredeljenega v Uredbi (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

2.2

Predvidenje hrambe datuma, na katerega je upravičenec organom, pristojnim za program, prenesel dokumente in podatke, ter obratno.

2.3

Zagotavljanje dostopnosti neposredno prek interaktivnega uporabniškega vmesnika (spletne aplikacije) ali prek tehničnega vmesnika, ki omogoča samodejno sinhronizacijo in prenos podatkov med sistemi upravičencev in sistemi držav članic.

2.4

Zagotavljanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov za posameznike ter zaupnosti poslovnih informacij za pravne subjekte v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Uredbo (EU) 2016/679.

---

(1)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

1

(2)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

2

---

PRILOGA XV

SFC2021: SISTEM ELEKTRONSKE IZMENJAVE PODATKOV MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN KOMISIJO – ČLEN 69(9)

1.   Odgovornosti Komisije

| 1.1 | Zagotavljanje delovanja elektronske izmenjave podatkov (v nadaljnjem besedilu: sistem SFC2021) za vse uradne izmenjave informacij med državo članico in Komisijo. Sistem SFC2021 vsebuje vsaj informacije, določene v predlogah, vzpostavljenih v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Zagotavljanje naslednjih značilnosti sistema SFC2021:






  (a) | interaktivnih obrazcev ali obrazcev, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi predhodno vnesenih podatkov; |
| --- | --- | --- |

1.2

(a)

interaktivnih obrazcev ali obrazcev, ki jih vnaprej izpolni sistem na podlagi predhodno vnesenih podatkov;

| (b) | samodejnih izračunov, če se uporabnikom s tem olajša kodiranje; |
| --- | --- |

(b)

samodejnih izračunov, če se uporabnikom s tem olajša kodiranje;

| (c) | vgrajenih samodejnih kontrol za preverjanje notranje skladnosti prenesenih podatkov in skladnosti teh podatkov z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

(c)

vgrajenih samodejnih kontrol za preverjanje notranje skladnosti prenesenih podatkov in skladnosti teh podatkov z veljavnimi pravili;

| (d) | sistemskih opozoril, ki uporabnike sistema SFC2021 obveščajo, da je določene postopke mogoče oziroma jih ni mogoče izvesti; |
| --- | --- |

(d)

sistemskih opozoril, ki uporabnike sistema SFC2021 obveščajo, da je določene postopke mogoče oziroma jih ni mogoče izvesti;

| (e) | sprotnega sledenja statusa obdelave informacij, vnesenih v sistem; |
| --- | --- |

(e)

sprotnega sledenja statusa obdelave informacij, vnesenih v sistem;

| (f) | razpoložljivosti preteklih podatkov v zvezi z vsemi informacijami, vnesenimi za program; |
| --- | --- |

(f)

razpoložljivosti preteklih podatkov v zvezi z vsemi informacijami, vnesenimi za program;

| (g) | razpoložljivosti obveznega elektronskega podpisa v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014, ki se bo priznal kot dokazilo v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(g)

razpoložljivosti obveznega elektronskega podpisa v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014, ki se bo priznal kot dokazilo v sodnih postopkih.

| 1.3 | Zagotavljanje varnostne politike informacijske tehnologije za sistem SFC2021, veljavne za zaposlene, ki uporabljajo sistem, v skladu z ustreznimi predpisi Unije, zlasti Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 (1) in njegovimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Imenovanje ene ali več oseb, odgovornih za opredelitev, ohranjanje in zagotavljanje pravilne uporabe varnostne politike za sistem SFC2021. |
| --- | --- |

1.4

2.   Odgovornosti držav članic

| 2.1 | Zagotavljanje, da organi države članice, pristojni za program in opredeljeni v skladu s členom 71(1), ter telesa, opredeljena za izvajanje določenih nalog v odgovornosti organa upravljanja ali revizijskega organa v skladu s členom 71(2) in (3), v sistem SFC2021 vnašajo informacije, za prenos katerih so odgovorni, ter vse posodobitve teh informacij. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zagotavljanje preverjanja informacij, ki jih predloži oseba, ki ni oseba, ki je vnesla podatke za zadevni prenos. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zagotavljanje ureditev za ločenost omenjenih nalog v okviru upravljavskih in kontrolnih informacijskih sistemov države članice, ki so samodejno povezani s sistemom SFC2021. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Imenovanje ene ali več oseb, odgovornih za upravljanje pravic dostopa za opravljanje naslednjih nalog:






  (a) | identifikacije uporabnikov, ki prosijo za dostop, in preverjanja, ali so ti uporabniki dejansko zaposleni v zadevni organizaciji; |
| --- | --- | --- |

2.4

(a)

identifikacije uporabnikov, ki prosijo za dostop, in preverjanja, ali so ti uporabniki dejansko zaposleni v zadevni organizaciji;

| (b) | obveščanja uporabnikov o njihovih dolžnostih glede ohranjanja varnosti sistema; |
| --- | --- |

(b)

obveščanja uporabnikov o njihovih dolžnostih glede ohranjanja varnosti sistema;

| (c) | preverjanja upravičenosti uporabnikov do zahtevane ravni pravic dostopa glede na njihove naloge in hierarhični položaj; |
| --- | --- |

(c)

preverjanja upravičenosti uporabnikov do zahtevane ravni pravic dostopa glede na njihove naloge in hierarhični položaj;

| (d) | zahteve za preklic pravic dostopa, kadar te niso več potrebne ali utemeljene; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za preklic pravic dostopa, kadar te niso več potrebne ali utemeljene;

| (e) | takojšnjega poročanja o sumljivih dogodkih, ki bi lahko ogrozili varnost sistema; |
| --- | --- |

(e)

takojšnjega poročanja o sumljivih dogodkih, ki bi lahko ogrozili varnost sistema;

| (f) | nenehnega zagotavljanja točnosti identifikacijskih podatkov uporabnikov s sporočanjem vseh sprememb; |
| --- | --- |

(f)

nenehnega zagotavljanja točnosti identifikacijskih podatkov uporabnikov s sporočanjem vseh sprememb;

| (g) | sprejemanja potrebnih previdnostnih ukrepov v zvezi z varstvom podatkov in zaupnostjo poslovnih informacij v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili; |
| --- | --- |

(g)

sprejemanja potrebnih previdnostnih ukrepov v zvezi z varstvom podatkov in zaupnostjo poslovnih informacij v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili;

| (h) | obveščanja Komisije o vseh spremembah, ki vplivajo na zmožnost organov države članice ali uporabnikov sistema SFC2021 za izvajanje nalog iz točke 2.1 ali na njihovo osebno zmožnost za izvajanje nalog iz točk (a) do (g). |
| --- | --- |

(h)

obveščanja Komisije o vseh spremembah, ki vplivajo na zmožnost organov države članice ali uporabnikov sistema SFC2021 za izvajanje nalog iz točke 2.1 ali na njihovo osebno zmožnost za izvajanje nalog iz točk (a) do (g).

| 2.5 | Zagotavljanje ureditev za varstvo zasebnosti in osebnih podatkov za posameznike ter zaupnosti poslovnih informacij za pravne subjekte v skladu z Direktivo 2002/58/ES, Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sprejetje nacionalne, regionalne ali lokalne politike za varnost informacijske tehnologije za dostop do sistema SFC2021 na podlagi ocene tveganja, ki velja za vse organe, ki uporabljajo sistem SFC2021, in obravnava naslednje vidike:






  (a) | pri neposredni uporabi – vidike varnosti informacijske tehnologije, povezane z delom, ki ga opravlja ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje pravic dostopa, iz točke 2.4 oddelka II; |
| --- | --- | --- |

2.6

(a)

pri neposredni uporabi – vidike varnosti informacijske tehnologije, povezane z delom, ki ga opravlja ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje pravic dostopa, iz točke 2.4 oddelka II;

| (b) | pri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih računalniških sistemih, ki so povezani s sistemom SFC2021 prek tehničnega vmesnika iz točke 2.3 – varnostne ukrepe za te sisteme, ki omogočajo usklajevanje z varnostnimi zahtevami za sistem SFC2021 in zajemajo:






  (i) | fizično varnost; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih računalniških sistemih, ki so povezani s sistemom SFC2021 prek tehničnega vmesnika iz točke 2.3 – varnostne ukrepe za te sisteme, ki omogočajo usklajevanje z varnostnimi zahtevami za sistem SFC2021 in zajemajo:

(i)

fizično varnost;

| (ii) | kontrolo nosilcev podatkov in dostopa; |
| --- | --- |

(ii)

kontrolo nosilcev podatkov in dostopa;

| (iii) | kontrolo shranjevanja; |
| --- | --- |

(iii)

kontrolo shranjevanja;

| (iv) | kontrolo dostopa in gesel; |
| --- | --- |

(iv)

kontrolo dostopa in gesel;

| (v) | spremljanje; |
| --- | --- |

(v)

spremljanje;

| (vi) | povezavo s sistemom SFC2021; |
| --- | --- |

(vi)

povezavo s sistemom SFC2021;

| (vii) | komunikacijsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

(vii)

komunikacijsko infrastrukturo;

| (viii) | upravljanje človeških virov pred začetkom in v času delovnega razmerja ter po njegovem prenehanju; |
| --- | --- |

(viii)

upravljanje človeških virov pred začetkom in v času delovnega razmerja ter po njegovem prenehanju;

| (ix) | obvladovanje incidentov. |
| --- | --- |

(ix)

obvladovanje incidentov.

| 2.7 | Dajanje dokumenta iz točke 2.6 na voljo Komisiji na zahtevo. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Imenovanje ene ali več oseb, odgovornih za ohranjanje in zagotavljanje uporabe nacionalne, regionalne ali lokalne politike za varnost informacijske tehnologije, in opravljanje nalog kontaktne točke za eno ali več oseb, ki jih imenuje Komisija, iz točke 1.4. |
| --- | --- |

2.8

3.   Skupne odgovornosti Komisije in držav članic

| 3.1 | Zagotavljanje dostopnosti neposredno prek interaktivnega uporabniškega vmesnika (tj. spletne aplikacije) ali prek tehničnega vmesnika na podlagi vnaprej predpisanih protokolov (tj. spletne storitve), ki omogočajo samodejno sinhronizacijo in prenos podatkov med informacijskimi sistemi držav članic in sistemom SFC2021. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Določitev datuma elektronskega prenosa informacij s strani države članice Komisiji in obratno prek elektronske izmenjave podatkov, ki se šteje za datum predložitve zadevnega dokumenta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zagotavljanje, da se uradni podatki izmenjujejo izključno prek sistema SFC2021, razen v primeru višje sile, in da informacij v elektronskih obrazcih, vgrajenih v sistem SFC2021 (v nadaljnjem besedilu: strukturirani podatki), ni mogoče nadomestiti z nestrukturiranimi podatki ter da v primeru neskladnosti strukturirani podatki prevladajo nad nestrukturiranimi podatki.
  V primeru višje sile, napak v delovanju sistema SFC2021 ali odsotnosti povezave s sistemom SFC2021 za več kot en delovni dan v zadnjem tednu pred predpisanim rokom za posredovanje informacij ali v obdobju od 18. do 26. decembra ali pet delovnih dni v katerem koli drugem obdobju lahko izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo poteka v papirni obliki z uporabo predlog iz te uredbe, v tem primeru pa se kot datum predložitve dokumenta šteje datum poštnega žiga. Ko preneha razlog višje sile, zadevna stran v sistem SFC2021 nemudoma vnese informacije, ki so že bile predložene v papirni obliki. |
| --- | --- |

3.3

V primeru višje sile, napak v delovanju sistema SFC2021 ali odsotnosti povezave s sistemom SFC2021 za več kot en delovni dan v zadnjem tednu pred predpisanim rokom za posredovanje informacij ali v obdobju od 18. do 26. decembra ali pet delovnih dni v katerem koli drugem obdobju lahko izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo poteka v papirni obliki z uporabo predlog iz te uredbe, v tem primeru pa se kot datum predložitve dokumenta šteje datum poštnega žiga. Ko preneha razlog višje sile, zadevna stran v sistem SFC2021 nemudoma vnese informacije, ki so že bile predložene v papirni obliki.

| 3.4 | Zagotavljanje skladnosti s pogoji za varnost informacijske tehnologije, objavljenimi na portalu sistema SFC2021, in ukrepi, ki jih v sistemu SFC2021 izvede Komisija, da zagotovi varen prenos podatkov, zlasti v zvezi z uporabo tehničnega vmesnika iz točke 2.3. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Izvajanje in zagotavljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov, sprejetih za zaščito podatkov, ki so shranjeni ali se prenašajo prek sistema SFC2021. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Letna posodobitev in pregled politike varnosti informacijske tehnologije za sistem SFC2021 ter zadevnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik varnosti informacijske tehnologije v primeru tehnoloških sprememb, opredelitve novih groženj ali drugih pomembnih dogodkov. |
| --- | --- |

3.6

---

(1)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2017/46 z dne 10. januarja 2017 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji (UL L 006 11.1.2017, str. 40).

---

PRILOGA XVI

PREDLOGA ZA OPIS UPRAVLJAVSKEGA IN KONTROLNEGA SISTEMA – ČLEN 69(11)

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Informacije, ki jih predloži:






  — | država članica: |
| --- | --- | --- |

1.1

—

država članica:

| — | nazivi programov in številke CCI: (vsi programi, ki jih obravnava organ upravljanja, kadar imajo skupni upravljavski in kontrolni sistem): |
| --- | --- |

—

nazivi programov in številke CCI: (vsi programi, ki jih obravnava organ upravljanja, kadar imajo skupni upravljavski in kontrolni sistem):

| — | naziv in e-naslov glavne kontaktne točke: (telo, odgovorno za opis): |
| --- | --- |

—

naziv in e-naslov glavne kontaktne točke: (telo, odgovorno za opis):

| 1.2 | Predložene informacije opisujejo stanje z dne: (dd. mm. ll). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Struktura sistema (splošne informacije in diagram poteka s prikazom organizacijskega odnosa med organi/telesi, vključenimi v upravljavski in kontrolni sistem). |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Organ upravljanja (naziv, naslov in kontaktna točka pri organu upravljanja). |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Posredniška telesa (naziv, naslov in kontaktne točke pri posredniških telesih). |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Telo, ki opravlja računovodsko funkcijo (naziv, naslov in kontaktne točke organa upravljanja ali organa, ki je pristojen za program in opravlja računovodsko funkcijo). |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Navedite, kako se upošteva načelo ločevanja funkcij med organi, pristojnimi za program, in znotraj njih. |
| --- | --- |

1.3.4

2.   ORGAN UPRAVLJANJA

| 2.1 | Organ upravljanja – opis organizacije in postopkov v zvezi z njegovimi funkcijami in nalogami iz členov 72 do 75. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Status organa upravljanja (nacionalno, regionalno ali lokalno javno telo ali zasebno telo) in telo, kateremu pripada. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Podroben opis funkcij in nalog, ki jih neposredno opravlja organ upravljanja. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Kadar je ustrezno, podrobna določitev vsake naloge vsakega posredniškega telesa, za katero je nanj organ upravljanja prenesel pooblastilo, imenovanje posredniških teles in opredelitev oblike prenosa pooblastil. Sklicevati se je treba na ustrezne dokumente (pisne sporazume). |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Postopki za nadzor morebitnih funkcij in nalog, za katere je nanj organ upravljanja prenesel pooblastilo. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Okvir za zagotavljanje izvajanja ustreznega postopka obvladovanja tveganja, kadar je to potrebno, zlasti pa v primeru večjih sprememb upravljavskega in kontrolnega sistema. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Organizacijska shema organa upravljanja in informacije o njegovem razmerju do katerega koli drugega telesa ali oddelka (notranjega ali zunanjega), ki opravlja funkcije in naloge iz členov 72 do 75. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Navedba načrtovanih sredstev, ki bodo dodeljena v zvezi z različnimi nalogami organa upravljanja (vključno z informacijami o morebitnem načrtovanem zunanjem izvajanju in njegovem obsegu, če je ustrezno). |
| --- | --- |

2.1.7

3.   TELO, KI OPRAVLJA RAČUNOVODSKO FUNKCIJO

| 3.1 | Status in opis organizacije in postopkov v zvezi z nalogami telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Status telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo (nacionalno, regionalno ali lokalno javno telo ali zasebno telo), in po potrebi telo, kateremu pripada. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Opis nalog, ki jih izvaja telo, ki opravlja računovodsko funkcijo, kot je določeno v členu 76. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Opis organizacije dela (poteka dela, postopkov, notranje razdelitve), postopkov, ki se uporabljajo in kdaj se ti uporabljajo, njihovega nadzora itd. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Navedba načrtovanih sredstev, ki bodo dodeljena v zvezi z različnimi računovodskimi nalogami. |
| --- | --- |

3.1.4

4.   ELEKTRONSKI SISTEM

| 4.1 | Opis elektronskega sistema ali sistemov, vključno z diagramom poteka (centralni ali skupni omrežni sistem ali decentralizirani sistem s povezavami med sistemi) za: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | beleženje in shranjevanje podatkov v računalniški obliki o vsaki operaciji, vključno s podatki o posameznih udeležencih in razčlenitvijo podatkov o kazalnikih, če je ustrezno in če je tako določeno v tej uredbi; |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | zagotavljanje, da se računovodske evidence oziroma kode za vsako operacijo beležijo in shranijo ter da te evidence oziroma kode podpirajo podatke, potrebne za pripravo zahtevkov za plačilo in obračunov; |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | vodenje računovodske evidence ali ločenih računovodskih kod izdatkov, prijavljenih Komisiji, in ustreznega javnega prispevka, plačanega upravičencem; |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | beleženje vseh zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, kot je določeno v točki (b) člena 98(3), in odšteti od obračunov, kot je določeno v členu 98(6), in razlogov za te umike in odbitke; |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | navedbo, ali sistemi delujejo učinkovito in lahko zanesljivo beležijo navedene podatke, na datum, ko se ta opis pripravi, kot je določeno v točki 1.2; |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | opis postopkov za zagotovitev varnosti, celovitosti in zaupnosti elektronskih sistemov. |
| --- | --- |

4.1.6

---

PRILOGA XVII

PODATKI, KI SE ZA VSAKO OPERACIJO ELEKTRONSKO BELEŽIJO IN SHRANJUJEJO – TOČKA (E) ČLENA 72(1)

Ta priloga določa, kateri podatki se beležijo, ne da bi predpisovala posebno strukturo za elektronski sistem (npr. informacije, ki se za namene te priloge vključijo v vrstico, se lahko razčlenijo na več podatkovnih polj v ustreznem elektronskem sistemu).

Podatki v prvem stolpcu razpredelnice so obvezni pri operacijah, ki prejemajo podporo iz katerega koli sklada, ki ga zajema ta uredba, razen če ni v drugem stolpcu določeno drugače. Izpolniti je treba samo podatkovna polja, ki so relevantna za zadevno operacijo. Poleg tega se za operacije finančnih instrumentov informacije v oddelkih, ki se izrecno sklicujejo na finančne instrumente, tudi beležijo in shranjujejo.

Kadar operacija prejema podporo iz več kot enega programa, prednostne naloge, sklada ali v okviru več kot ene kategorije regije, se informacije iz polj 28–123 te priloge beležijo tako, da se omogoči razčlenitev podatkov po programu, prednostni nalogi, skladu in kategoriji regije.

Poleg tega se informacije iz polj 46–152 te priloge (podatki v zvezi z zahtevami glede poročanja iz člena 42 in Priloge VII) beležijo tako, da se omogoči razčlenitev podatkov po specifičnem cilju.

| Podatkovna polja | Navedba skladov, za katere se podatki ne zahtevajo |
| --- | --- |
| Podatki o upravičencu (1)
   (2) |
| 1. | Ime in (kadar je ustrezno) edinstvena identifikacijska oznaka vsakega upravičenca |

Podatkovna polja

Navedba skladov, za katere se podatki ne zahtevajo

Podatki o upravičencu (1)
   (2)

1.

Ime in (kadar je ustrezno) edinstvena identifikacijska oznaka vsakega upravičenca

| 2. | Informacije, ali je upravičenec telo javnega ali zasebnega prava, subjekt (ki je ali ni pravna oseba) ali fizična oseba. Če gre za fizično osebo, datum rojstva in številka nacionalne osebne izkaznice. Če gre za telo javnega ali zasebnega prava ali subjekt, ki je ali ni pravna oseba, identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka. |
| --- | --- |

2.

Informacije, ali je upravičenec telo javnega ali zasebnega prava, subjekt (ki je ali ni pravna oseba) ali fizična oseba. Če gre za fizično osebo, datum rojstva in številka nacionalne osebne izkaznice. Če gre za telo javnega ali zasebnega prava ali subjekt, ki je ali ni pravna oseba, identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka.

| 3. | Informacije o vseh morebitnih dejanskih lastnikih upravičenca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke.
  Države članice lahko to zahtevo izpolnijo z uporabo podatkov, shranjenih v registrih iz člena 30 Direktive (EU) 2015/849, če ti vključujejo edinstveno identifikacijsko številko. |
| --- | --- |

3.

Informacije o vseh morebitnih dejanskih lastnikih upravičenca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke.

Države članice lahko to zahtevo izpolnijo z uporabo podatkov, shranjenih v registrih iz člena 30 Direktive (EU) 2015/849, če ti vključujejo edinstveno identifikacijsko številko.

| 4. | Informacije, ali je upravičenec telo, ki prejema pomoč (v okviru državne pomoči) ali dodeljuje pomoč (v okviru pomoči de minimis) |
| --- | --- |

4.

Informacije, ali je upravičenec telo, ki prejema pomoč (v okviru državne pomoči) ali dodeljuje pomoč (v okviru pomoči de minimis)

| 5. | Samo za operacije javno-zasebnega partnerstva: ali je upravičenec javno telo, ki je začelo izvajati javno-zasebno partnerstvo, ali zasebni partner, ki je bil izbran za njeno izvajanje? |
| --- | --- |

5.

Samo za operacije javno-zasebnega partnerstva: ali je upravičenec javno telo, ki je začelo izvajati javno-zasebno partnerstvo, ali zasebni partner, ki je bil izbran za njeno izvajanje?

| 6. | Samo za sklade za manjše projekte (Interreg): ali je upravičenec sklada za manjše projekte čezmejno pravno telo, evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ali telo, ki ima pravno osebnost? |
| --- | --- |

6.

Samo za sklade za manjše projekte (Interreg): ali je upravičenec sklada za manjše projekte čezmejno pravno telo, evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ali telo, ki ima pravno osebnost?

Ni relevantno za ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“, ESS+, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 7. | Kontaktni podatki upravičenca |
| --- | --- |

7.

Kontaktni podatki upravičenca

Podatki o upravičencu v povezavi s finančnimi instrumenti

| 8. | Informacije, ali je upravičenec:






  (a) | telo, ki izvaja holdinški sklad, ali |
| --- | --- | --- |

8.

Informacije, ali je upravičenec:

(a)

telo, ki izvaja holdinški sklad, ali

| (b) | kadar struktura holdinškega sklada ne obstaja, telo, ki izvaja holdinški sklad, ali |
| --- | --- |

(b)

kadar struktura holdinškega sklada ne obstaja, telo, ki izvaja holdinški sklad, ali

| (c) | kadar organ upravljanja neposredno izvaja finančni instrument, informacije o organu upravljanja |
| --- | --- |

(c)

kadar organ upravljanja neposredno izvaja finančni instrument, informacije o organu upravljanja

Podatki o operaciji

| 9. | Ime in edinstvena identifikacijska oznaka operacije |
| --- | --- |

9.

Ime in edinstvena identifikacijska oznaka operacije

| 10. | Kratek opis operacije. Informacije, kaj se financira in kaj so ključni cilji |
| --- | --- |

10.

Kratek opis operacije. Informacije, kaj se financira in kaj so ključni cilji

| 11. | Informacije, ali se za operacijo uporabljajo določbe člena 94 ali 95 |
| --- | --- |

11.

Informacije, ali se za operacijo uporabljajo določbe člena 94 ali 95

| 12. | Informacije, ali gre za operacijo strateškega pomena |
| --- | --- |

12.

Informacije, ali gre za operacijo strateškega pomena

| 13. | Informacije, ali se operacija izvaja na podlagi člena 12(1) uredbe o IUMV, člena 12(1) uredbe o SNV in člena 15(1) uredbe o AMIF, ali gre za specifični ukrep ali za ukrep iz Priloge IV k navedenim uredbam, ali pa za operativno podporo ali nujno pomoč |
| --- | --- |

13.

Informacije, ali se operacija izvaja na podlagi člena 12(1) uredbe o IUMV, člena 12(1) uredbe o SNV in člena 15(1) uredbe o AMIF, ali gre za specifični ukrep ali za ukrep iz Priloge IV k navedenim uredbam, ali pa za operativno podporo ali nujno pomoč

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP ali ESPRA

| 14. | Datum vložitve vloge za operacijo |
| --- | --- |

14.

Datum vložitve vloge za operacijo

| 15. | Datum začetka, kot je naveden v dokumentu, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

15.

Datum začetka, kot je naveden v dokumentu, ki določa pogoje za podporo

| 16. | Datum zaključka, kot je naveden v dokumentu, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

16.

Datum zaključka, kot je naveden v dokumentu, ki določa pogoje za podporo

| 17. | Dejanski datum, ko se operacija fizično zaključi ali v celoti izvede |
| --- | --- |

17.

Dejanski datum, ko se operacija fizično zaključi ali v celoti izvede

| 18. | Telo, ki izda dokument, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

18.

Telo, ki izda dokument, ki določa pogoje za podporo

| 19. | Datum dokumenta, ki določa pogoje za podporo, in datum njegovih morebitnih sprememb |
| --- | --- |

19.

Datum dokumenta, ki določa pogoje za podporo, in datum njegovih morebitnih sprememb

| 20. | Informacije, ali gre pri javni podpori operaciji za državno pomoč |
| --- | --- |

20.

Informacije, ali gre pri javni podpori operaciji za državno pomoč

| 21. | Informacije, ali gre pri javni podpori operaciji za državno pomoč de minimis |
| --- | --- |

21.

Informacije, ali gre pri javni podpori operaciji za državno pomoč de minimis

| 22. | Informacije, ali je operacija operacija javno-zasebnega partnerstva |
| --- | --- |

22.

Informacije, ali je operacija operacija javno-zasebnega partnerstva

| 23. | Informacije, ali upravičenec ali drugi subjekti, ki izvajajo operacijo v skladu s pravili Unije o javnem naročanju, uporabljajo izvajalce in, če je tako, se po podpisu ustreznih pogodb navedejo informacije o:






  (a) | vseh izvajalcih, vključno z imenom in identifikacijsko številko za DDV ali davčno identifikacijsko številko izvajalcev, |
| --- | --- | --- |

23.

Informacije, ali upravičenec ali drugi subjekti, ki izvajajo operacijo v skladu s pravili Unije o javnem naročanju, uporabljajo izvajalce in, če je tako, se po podpisu ustreznih pogodb navedejo informacije o:

(a)

vseh izvajalcih, vključno z imenom in identifikacijsko številko za DDV ali davčno identifikacijsko številko izvajalcev,

| (b) | in dejanskih lastnikih izvajalca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke ter |
| --- | --- |

(b)

in dejanskih lastnikih izvajalca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke ter

| (c) | pogodbah (datum pogodbe, ime, sklic in pogodbeni znesek) |
| --- | --- |

(c)

pogodbah (datum pogodbe, ime, sklic in pogodbeni znesek)

Države članice lahko zahtevo iz točke (b) izpolnijo z uporabo podatkov, shranjenih v registrih iz člena 30 Direktive (EU) 2015/849, če ti vključujejo edinstveno identifikacijsko številko.

Informacije v tem polju je treba navesti samo, kadar gre za postopke javnega naročanja nad mejnimi vrednostmi Unije.

| 24. | Informacije (3), ali izvajalec iz polja 23 uporablja podizvajalce in, če je tako, se po podpisu ustreznih pogodb navedejo informacije o vseh podizvajalcih, navedenih v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila (izvajalca), in sicer ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka ter informacije o podizvajalskih pogodbah (datum pogodbe, ime, sklic in pogodbeni znesek).
  Zahteva za beleženje informacij v tem polju se začne uporabljati eno leto po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

24.

Informacije (3), ali izvajalec iz polja 23 uporablja podizvajalce in, če je tako, se po podpisu ustreznih pogodb navedejo informacije o vseh podizvajalcih, navedenih v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila (izvajalca), in sicer ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka ter informacije o podizvajalskih pogodbah (datum pogodbe, ime, sklic in pogodbeni znesek).

Zahteva za beleženje informacij v tem polju se začne uporabljati eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

| 25. | Informacije, ali upravičenec za izvajanje operacije nadalje posreduje nepovratna sredstva drugim subjektom. Če je tako, se navedejo njihovo ime, identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka ter informacije o sporazumih med njimi in upravičencem (datum sporazuma, sklic in znesek iz sporazuma) |
| --- | --- |

25.

Informacije, ali upravičenec za izvajanje operacije nadalje posreduje nepovratna sredstva drugim subjektom. Če je tako, se navedejo njihovo ime, identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka ter informacije o sporazumih med njimi in upravičencem (datum sporazuma, sklic in znesek iz sporazuma)

| 26. | Samo za operacije, katerih skupni strošek presega 5 milijonov EUR (vključno z DDV): ali je DDV, obračunan na izdatke upravičenca, v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV nevračljiv (točka (c) člena 64(1))? |
| --- | --- |

26.

Samo za operacije, katerih skupni strošek presega 5 milijonov EUR (vključno z DDV): ali je DDV, obračunan na izdatke upravičenca, v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV nevračljiv (točka (c) člena 64(1))?

| 27. | Valuta operacije (kot je navedena v dokumentu, ki določa pogoje za podporo) |
| --- | --- |

27.

Valuta operacije (kot je navedena v dokumentu, ki določa pogoje za podporo)

| 28. | CCI programov, v okviru katerih operacija prejema podporo |
| --- | --- |

28.

CCI programov, v okviru katerih operacija prejema podporo

| 29. | Prednostne naloge programov, v okviru katerih operacija prejema podporo |
| --- | --- |

29.

Prednostne naloge programov, v okviru katerih operacija prejema podporo

| 30. | Skladi, iz katerih operacija prejema podporo. Če operacija prejema podporo iz več skladov ali drugih instrumentov Unije, se navedejo informacije o razdelitvi, sorazmernih zneskih itd. |
| --- | --- |

30.

Skladi, iz katerih operacija prejema podporo. Če operacija prejema podporo iz več skladov ali drugih instrumentov Unije, se navedejo informacije o razdelitvi, sorazmernih zneskih itd.

| 31. | Informacije, ali pri operaciji sodeluje tretja država ali pa operacija poteka v tretji državi? Če je tako, se navede ta tretja država |
| --- | --- |

31.

Informacije, ali pri operaciji sodeluje tretja država ali pa operacija poteka v tretji državi? Če je tako, se navede ta tretja država

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad ali SPP

| 32. | Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), količina hrane:






  (a) | ki jo kupi upravičenec; |
| --- | --- | --- |

32.

Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), količina hrane:

(a)

ki jo kupi upravičenec;

| (b) | ki je pridobljena v skladu s členom 17(2) Uredbe o ESS+; |
| --- | --- |

(b)

ki je pridobljena v skladu s členom 17(2) Uredbe o ESS+;

| (c) | ki je dobavljena telesom, ki razdeljujejo hrano končnim prejemnikom, in |
| --- | --- |

(c)

ki je dobavljena telesom, ki razdeljujejo hrano končnim prejemnikom, in

| (d) | ki je razdeljena končnim prejemnikom |
| --- | --- |

(d)

ki je razdeljena končnim prejemnikom

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 33. | Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), količina osnovne materialne pomoči:






  (a) | ki jo kupi upravičenec; |
| --- | --- | --- |

33.

Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), količina osnovne materialne pomoči:

(a)

ki jo kupi upravičenec;

| (b) | ki je dobavljena telesom, ki razdeljujejo pomoč končnim prejemnikom, in |
| --- | --- |

(b)

ki je dobavljena telesom, ki razdeljujejo pomoč končnim prejemnikom, in

| (c) | ki je razdeljena končnim prejemnikom |
| --- | --- |

(c)

ki je razdeljena končnim prejemnikom

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 34. | Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1): število izdanih kuponov ali kartic (ali drugih instrumentov posredne dobave), ki so bili izdani in dobavljeni končnim prejemnikom ter jih končni prejemniki uporabljajo, ter informacije o skupnem znesku izdatkov za kupone ali kartice (ali druge instrumente posredne dobave), ki so bili dobavljeni končnim prejemnikom in jih končni prejemniki uporabljajo |
| --- | --- |

34.

Samo za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1): število izdanih kuponov ali kartic (ali drugih instrumentov posredne dobave), ki so bili izdani in dobavljeni končnim prejemnikom ter jih končni prejemniki uporabljajo, ter informacije o skupnem znesku izdatkov za kupone ali kartice (ali druge instrumente posredne dobave), ki so bili dobavljeni končnim prejemnikom in jih končni prejemniki uporabljajo

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIG, SNV ali IUMV

| 35. | Kategorije regije, ki jo zadeva operacija |
| --- | --- |

35.

Kategorije regije, ki jo zadeva operacija

Ni relevantno za Kohezijski sklad, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

Podatki, specifični za operacije finančnega instrumenta

| 36. | Informacije, ali je finančni instrument kombiniran s programsko podporo v obliki nepovratnih sredstev v smislu člena 58(5) |
| --- | --- |

36.

Informacije, ali je finančni instrument kombiniran s programsko podporo v obliki nepovratnih sredstev v smislu člena 58(5)

| 37. | Informacije, ali operacijo finančnega instrumenta neposredno izvaja organ upravljanja ali pa je organ upravljanja odgovoren za njeno izvajanje v smislu člena 59(1) in (2) |
| --- | --- |

37.

Informacije, ali operacijo finančnega instrumenta neposredno izvaja organ upravljanja ali pa je organ upravljanja odgovoren za njeno izvajanje v smislu člena 59(1) in (2)

| 38. | Informacije, ali se operacija finančnega instrumenta izvaja več v zaporednih obdobjih in, če je tako, se navedejo zadevna obdobja:






  (a) | 2014–2020 in 2021–2027 |
| --- | --- | --- |

38.

Informacije, ali se operacija finančnega instrumenta izvaja več v zaporednih obdobjih in, če je tako, se navedejo zadevna obdobja:

(a)

2014–2020 in 2021–2027

| (b) | 2021–2027 in po 2027 |
| --- | --- |

(b)

2021–2027 in po 2027

| 39. | Kadar je finančni instrument organiziran prek holdinškega sklada: informacije o telesu, ki izvaja posebni sklad v okviru holdinškega sklada |
| --- | --- |

39.

Kadar je finančni instrument organiziran prek holdinškega sklada: informacije o telesu, ki izvaja posebni sklad v okviru holdinškega sklada

| 40. | Postopek za izbiro telesa, ki izvaja finančni instrument |
| --- | --- |

40.

Postopek za izbiro telesa, ki izvaja finančni instrument

| 41. | Pravni status finančnega instrumenta, bodisi:






  (a) | naložba programskih sredstev v kapital pravnega subjekta bodisi |
| --- | --- | --- |

41.

Pravni status finančnega instrumenta, bodisi:

(a)

naložba programskih sredstev v kapital pravnega subjekta bodisi

| (b) | posebni svežnji financiranja ali fiduciarni računi |
| --- | --- |

(b)

posebni svežnji financiranja ali fiduciarni računi

| 42. | Kontaktni podatki upravičenca in, kadar je finančni instrument vzpostavljen s holdinškim skladom, kontaktni podatki telesa, ki izvaja posebni sklad v okviru holdinškega sklada |
| --- | --- |

42.

Kontaktni podatki upravičenca in, kadar je finančni instrument vzpostavljen s holdinškim skladom, kontaktni podatki telesa, ki izvaja posebni sklad v okviru holdinškega sklada

| 43. | Datum podpisa sporazuma o financiranju med organom upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški sklad ali posebni sklad brez holdinškega sklada |
| --- | --- |

43.

Datum podpisa sporazuma o financiranju med organom upravljanja in telesom, ki izvaja holdinški sklad ali posebni sklad brez holdinškega sklada

| 44. | Datum podpisa sporazuma o financiranju med telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja posebni sklad |
| --- | --- |

44.

Datum podpisa sporazuma o financiranju med telesom, ki izvaja holdinški sklad, in telesom, ki izvaja posebni sklad

| 45. | Datum zaključka predhodne ocene iz člena 58(3) |
| --- | --- |

45.

Datum zaključka predhodne ocene iz člena 58(3)

Podatki o vrstah ukrepov

| 46. | Kode za razsežnost „področje ukrepanja“, za razsežnost „oblika podpore“, za razsežnost „mehanizem za ozemeljsko izvrševanje in ozemeljski pristop“, za razsežnost „gospodarska dejavnost“, za razsežnost „lokacija“, za spremljanje enakosti spolov ter za makroregijske strategije in strategije morskih bazenov, kadar je ustrezno, v skladu s Prilogo I k tej uredbi in Prilogo VII k uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu ter Prilogo VI k uredbam o AMIF, SNV in IUMV |
| --- | --- |

46.

Kode za razsežnost „področje ukrepanja“, za razsežnost „oblika podpore“, za razsežnost „mehanizem za ozemeljsko izvrševanje in ozemeljski pristop“, za razsežnost „gospodarska dejavnost“, za razsežnost „lokacija“, za spremljanje enakosti spolov ter za makroregijske strategije in strategije morskih bazenov, kadar je ustrezno, v skladu s Prilogo I k tej uredbi in Prilogo VII k uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu ter Prilogo VI k uredbam o AMIF, SNV in IUMV

Ni relevantno za ESPRA

| 47. | Kode za razsežnost sekundarna področja ESS+ v skladu s Prilogo I k tej uredbi |
| --- | --- |

47.

Kode za razsežnost sekundarna področja ESS+ v skladu s Prilogo I k tej uredbi

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 48. | Kode za razsežnosti vrsta ukrepa“, „ izvajanje“ in „tematsko področje“ v skladu s Prilogo VI k uredbam o AMIF, IUMV in SNV |
| --- | --- |

48.

Kode za razsežnosti vrsta ukrepa“, „ izvajanje“ in „tematsko področje“ v skladu s Prilogo VI k uredbam o AMIF, IUMV in SNV

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP ali ESPRA

Podatki o kazalnikih za vse operacije (tudi operacije finančnega instrumenta)

| 49. | Edinstvena identifikacijska oznaka in ime kazalnika za vsakega od skupnih kazalnikov učinka in/ali kazalnikov učinka za posamezni program, relevanten za operacijo |
| --- | --- |

49.

Edinstvena identifikacijska oznaka in ime kazalnika za vsakega od skupnih kazalnikov učinka in/ali kazalnikov učinka za posamezni program, relevanten za operacijo

| 50. | Za vsak kazalnik učinka:






  (a) | merska enota, |
| --- | --- | --- |

50.

Za vsak kazalnik učinka:

(a)

merska enota,

| (b) | po potrebi ciljna vrednost operacije, po potrebi razčlenjeno po spolu, |
| --- | --- |

(b)

po potrebi ciljna vrednost operacije, po potrebi razčlenjeno po spolu,

| (c) | doslej dosežene kumulativne vrednosti, po potrebi razčlenjeno po spolu, |
| --- | --- |

(c)

doslej dosežene kumulativne vrednosti, po potrebi razčlenjeno po spolu,

| (d) | po potrebi stopnja uresničevanja (dosežena vrednost/ciljna vrednost) |
| --- | --- |

(d)

po potrebi stopnja uresničevanja (dosežena vrednost/ciljna vrednost)

Ni relevantno za ESPRA

| 51. | Po potrebi vrednost mejnika za vsak kazalnik učinka, po potrebi razčlenjeno po spolu |
| --- | --- |

51.

Po potrebi vrednost mejnika za vsak kazalnik učinka, po potrebi razčlenjeno po spolu

Ni relevantno za podporo iz ESS+, ki se zagotavlja v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) uredbe o ESS+, ali za ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 52. | Edinstvena identifikacijska oznaka in ime kazalnika za vsakega od skupnih kazalnikov učinka in/ali kazalnikov rezultatov za posamezni program, relevanten za operacijo |
| --- | --- |

52.

Edinstvena identifikacijska oznaka in ime kazalnika za vsakega od skupnih kazalnikov učinka in/ali kazalnikov rezultatov za posamezni program, relevanten za operacijo

| 53. | Razčlenitev kazalnikov, kadar je to posebej zahtevano v uredbah za posamezne sklade |
| --- | --- |

53.

Razčlenitev kazalnikov, kadar je to posebej zahtevano v uredbah za posamezne sklade

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP ali ESPRA

| 54. | Po potrebi merska enota za vsak kazalnik rezultatov |
| --- | --- |

54.

Po potrebi merska enota za vsak kazalnik rezultatov

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP ali ESPRA

| 55. | Po potrebi izhodiščna in ciljna vrednost za vsak kazalnik rezultatov za operacijo, po potrebi razčlenjeno po spolu, pa tudi doslej dosežene vrednosti in stopnja uresničevanja kazalnikov rezultatov (dosežena vrednost/ciljna vrednost) |
| --- | --- |

55.

Po potrebi izhodiščna in ciljna vrednost za vsak kazalnik rezultatov za operacijo, po potrebi razčlenjeno po spolu, pa tudi doslej dosežene vrednosti in stopnja uresničevanja kazalnikov rezultatov (dosežena vrednost/ciljna vrednost)

Ni relevantno za ESPRA

Izhodiščna vrednost ni relevantna za ESS+, AMIF, SNV ali IUMV

Finančni podatki, specifični za operacije (v valuti, ki se uporablja za operacijo)

| 56. | Znesek skupnih upravičenih stroškov operacije, kot je bil odobren v zadnji različici dokumenta, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

56.

Znesek skupnih upravičenih stroškov operacije, kot je bil odobren v zadnji različici dokumenta, ki določa pogoje za podporo

| 57. | Znesek skupnih upravičenih stroškov, za katere se zagotavlja javni prispevek |
| --- | --- |

57.

Znesek skupnih upravičenih stroškov, za katere se zagotavlja javni prispevek

| 58. | Znesek podpore iz skladov, ki je bila ali bo plačana |
| --- | --- |

58.

Znesek podpore iz skladov, ki je bila ali bo plačana

Finančni podatki, specifični za operacije finančnega instrumenta (v valuti, ki se uporablja za operacijo)

| 59. | Znesek programskega prispevka, odobrenega za finančni instrument in odobrenega v dokumentu, ki določa pogoje za podporo (sporazum o financiranju), od česar:






  (a) | znesek javnega prispevka; |
| --- | --- | --- |

59.

Znesek programskega prispevka, odobrenega za finančni instrument in odobrenega v dokumentu, ki določa pogoje za podporo (sporazum o financiranju), od česar:

(a)

znesek javnega prispevka;

| (b) | znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih |
| --- | --- |

(b)

znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih

| 60. | Znesek zasebnih in javnih sredstev, ki so bila zbrana, poleg skladov, razčlenjeno po produktih: posojila; jamstva; lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital; nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta |
| --- | --- |

60.

Znesek zasebnih in javnih sredstev, ki so bila zbrana, poleg skladov, razčlenjeno po produktih: posojila; jamstva; lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital; nepovratna sredstva v okviru operacije finančnega instrumenta

| 61. | Obresti in drugi dobički iz podpore iz skladov finančnim instrumentom |
| --- | --- |

61.

Obresti in drugi dobički iz podpore iz skladov finančnim instrumentom

| 62. | Znesek obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, porabljenih do konca obdobja upravičenosti za kapitalske naložbe, ter plačil provizij za upravljanje in povračil stroškov upravljanja |
| --- | --- |

62.

Znesek obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, porabljenih do konca obdobja upravičenosti za kapitalske naložbe, ter plačil provizij za upravljanje in povračil stroškov upravljanja

| 63. | Zneski obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, ki niso bili porabljeni do konca obdobja upravičenosti |
| --- | --- |

63.

Zneski obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, ki niso bili porabljeni do konca obdobja upravičenosti

| 64. | Podpora iz skladov, uporabljena za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije, z ustrezno delitvijo tveganja in dobička |
| --- | --- |

64.

Podpora iz skladov, uporabljena za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije, z ustrezno delitvijo tveganja in dobička

| 65. | Sredstva, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, od česar poplačila kapitala ali kapitalski dobički ali drugi dohodki in donosi |
| --- | --- |

65.

Sredstva, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, od česar poplačila kapitala ali kapitalski dobički ali drugi dohodki in donosi

| 66. | Informacije o ponovni uporabi sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, vrnjenih v obdobju upravičenosti, pri čemer se navedejo ločene evidence za naslednje zneske:






  (a) | ponovno uporabljene v okviru istih ali drugih finančnih instrumentov za nadaljnje naložbe v končne prejemnike, |
| --- | --- | --- |

66.

Informacije o ponovni uporabi sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, vrnjenih v obdobju upravičenosti, pri čemer se navedejo ločene evidence za naslednje zneske:

(a)

ponovno uporabljene v okviru istih ali drugih finančnih instrumentov za nadaljnje naložbe v končne prejemnike,

| (b) | za kritje izgub – v nominalnem znesku prispevka iz skladov, namenjenega finančnemu instrumentu –, izhajajočih iz negativnih obresti, in/ali |
| --- | --- |

(b)

za kritje izgub – v nominalnem znesku prispevka iz skladov, namenjenega finančnemu instrumentu –, izhajajočih iz negativnih obresti, in/ali

| (c) | za morebitne stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi s tovrstnimi nadaljnjimi naložbami |
| --- | --- |

(c)

za morebitne stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi s tovrstnimi nadaljnjimi naložbami

| 67. | Ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, vrnjenih v osmih letih po koncu obdobja upravičenosti |
| --- | --- |

67.

Ponovna uporaba sredstev, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, vrnjenih v osmih letih po koncu obdobja upravičenosti

| 68. | Skupna vrednost posojil, naložb lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s programskimi sredstvi in dejansko izplačanih končnim prejemnikom |
| --- | --- |

68.

Skupna vrednost posojil, naložb lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s programskimi sredstvi in dejansko izplačanih končnim prejemnikom

| 69. | Informacije o:






  (a) | končnem prejemniku podpore iz skladov: imena in številka osebne izkaznice, |
| --- | --- | --- |

69.

Informacije o:

(a)

končnem prejemniku podpore iz skladov: imena in številka osebne izkaznice,

| (b) | vseh morebitnih dejanskih lastnikih končnega prejemnika, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke, |
| --- | --- |

(b)

vseh morebitnih dejanskih lastnikih končnega prejemnika, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, in sicer imena in priimki, datumi rojstva in identifikacijske številke za DDV ali davčne identifikacijske številke,

| (c) | znesku prejete podpore (nepovratna sredstva, posojilo, zajamčeno posojilo, lastniški kapital) |
| --- | --- |

(c)

znesku prejete podpore (nepovratna sredstva, posojilo, zajamčeno posojilo, lastniški kapital)

Države članice lahko zahtevo iz točke (b) izpolnijo z uporabo podatkov, shranjenih v registrih iz člena 30 Direktive (EU) 2015/849, če ti vključujejo edinstveno identifikacijsko številko.

Podatki o zahtevkih upravičenca za plačilo

| 70. | Datum prejema posameznega zahtevka za plačilo od upravičenca |
| --- | --- |

70.

Datum prejema posameznega zahtevka za plačilo od upravičenca

| 71. | Datum zadnjega plačila upravičencu (zaradi določitve začetnega datuma obdobja hrambe dokumentov) |
| --- | --- |

71.

Datum zadnjega plačila upravičencu (zaradi določitve začetnega datuma obdobja hrambe dokumentov)

| 72. | Znesek upravičenih izdatkov v vsakem zahtevku za plačilo, kot so bili izplačani upravičencu, in datum plačila upravičencu |
| --- | --- |

72.

Znesek upravičenih izdatkov v vsakem zahtevku za plačilo, kot so bili izplačani upravičencu, in datum plačila upravičencu

| 73. | Skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske sisteme, ki so bili vključeni v končne zahtevke za plačilo za obračunsko leto, ter skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden |
| --- | --- |

73.

Skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske sisteme, ki so bili vključeni v končne zahtevke za plačilo za obračunsko leto, ter skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden

| 74. | Samo za operacije z izdatki v zvezi z operacijami, ki pokrivajo več kot eno kategorijo regije: sorazmerna dodelitev izdatkov kategorijam regij |
| --- | --- |

74.

Samo za operacije z izdatki v zvezi z operacijami, ki pokrivajo več kot eno kategorijo regije: sorazmerna dodelitev izdatkov kategorijam regij

Ni relevantno za ESS+, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 75. | Samo za operacije z izdatki v zvezi z operacijami, ki prejemajo podporo iz enega ali več skladov ali enega ali več programov in iz drugih instrumentov Unije: sorazmerna dodelitev izdatkov za vsak sklad in za program ali programe |
| --- | --- |

75.

Samo za operacije z izdatki v zvezi z operacijami, ki prejemajo podporo iz enega ali več skladov ali enega ali več programov in iz drugih instrumentov Unije: sorazmerna dodelitev izdatkov za vsak sklad in za program ali programe

| 76. | Datumi in kratek opis rezultatov upravljalnih preverjanj operacije |
| --- | --- |

76.

Datumi in kratek opis rezultatov upravljalnih preverjanj operacije

| 77. | Datumi in kratek opis rezultatov revizij operacije na kraju samem |
| --- | --- |

77.

Datumi in kratek opis rezultatov revizij operacije na kraju samem

| 78. | Telo, ki je izvedlo revizijsko delo ali preverjanje |
| --- | --- |

78.

Telo, ki je izvedlo revizijsko delo ali preverjanje

Podatki o izdatkih v zahtevku upravičenca za plačilo – samo za izdatke na podlagi dejanskih stroškov

| 79. | Upravičeni izdatki, prijavljeni Komisiji ter določeni na podlagi dejansko nastalih in plačanih stroškov, po potrebi skupaj s prispevki v naravi in amortizacijo |
| --- | --- |

79.

Upravičeni izdatki, prijavljeni Komisiji ter določeni na podlagi dejansko nastalih in plačanih stroškov, po potrebi skupaj s prispevki v naravi in amortizacijo

| 80. | Javni prispevki, ki ustrezajo upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji ter določenim na podlagi dejansko povrnjenih in plačanih stroškov, po potrebi skupaj s prispevki v naravi in amortizacijo |
| --- | --- |

80.

Javni prispevki, ki ustrezajo upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji ter določenim na podlagi dejansko povrnjenih in plačanih stroškov, po potrebi skupaj s prispevki v naravi in amortizacijo

| 81. | Vrsta naročila in znesek naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) ali 2014/25/EU (6) |
| --- | --- |

81.

Vrsta naročila in znesek naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU (4), 2014/24/EU (5) ali 2014/25/EU (6)

| 82. | Upravičeni izdatki, nastali in plačani na podlagi naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU ali 2014/25/EU |
| --- | --- |

82.

Upravičeni izdatki, nastali in plačani na podlagi naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU ali 2014/25/EU

| 83. | Uporabljeni postopek oddaje javnega naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU ali 2014/24/EU ali 2014/25/EU |
| --- | --- |

83.

Uporabljeni postopek oddaje javnega naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU ali 2014/24/EU ali 2014/25/EU

| 84. | Ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka izvajalcev in podizvajalcev, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU ali 2014/24/EU ali 2014/25/EU ali nacionalnimi določbami o javnem naročanju (7) |
| --- | --- |

84.

Ime in identifikacijska številka za DDV ali davčna identifikacijska številka izvajalcev in podizvajalcev, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2014/23/EU ali 2014/24/EU ali 2014/25/EU ali nacionalnimi določbami o javnem naročanju (7)

| 85. | Uporabljeni postopek oddaje javnega naročila, znesek naročila in upravičeni izdatki, nastali in plačani na podlagi naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) |
| --- | --- |

85.

Uporabljeni postopek oddaje javnega naročila, znesek naročila in upravičeni izdatki, nastali in plačani na podlagi naročila, če se naročilo odda v skladu z določbami Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8)

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP ali ESPRA

Podatki o izdatkih v vsakem zahtevku upravičenca za plačilo – samo za izdatke na podlagi stroškov na enoto

| 86. | Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, na podlagi stroškov na enoto |
| --- | --- |

86.

Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, na podlagi stroškov na enoto

| 87. | Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi stroškov na enoto |
| --- | --- |

87.

Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi stroškov na enoto

| 88. | Opredelitev enote, ki se uporablja za vsak strošek na enoto |
| --- | --- |

88.

Opredelitev enote, ki se uporablja za vsak strošek na enoto

| 89. | Število dobavljenih enot v skladu z zahtevkom za plačilo za vsako postavko enote za vsak strošek na enoto |
| --- | --- |

89.

Število dobavljenih enot v skladu z zahtevkom za plačilo za vsako postavko enote za vsak strošek na enoto

| 90. | Stroški na enoto za posamezno enoto |
| --- | --- |

90.

Stroški na enoto za posamezno enoto

Podatki o izdatkih v vsakem zahtevku upravičenca za plačilo – samo za izdatke na podlagi pavšalnih zneskov

| 91. | Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, na podlagi pavšalnih zneskov |
| --- | --- |

91.

Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, na podlagi pavšalnih zneskov

| 92. | Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi pavšalnih zneskov |
| --- | --- |

92.

Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi pavšalnih zneskov

| 93. | Za vsak pavšalni znesek dosežki (učinki ali rezultati) v skladu z dokumentom, ki določa pogoje za podporo, kot podlaga za izplačilo pavšalnih zneskov |
| --- | --- |

93.

Za vsak pavšalni znesek dosežki (učinki ali rezultati) v skladu z dokumentom, ki določa pogoje za podporo, kot podlaga za izplačilo pavšalnih zneskov

| 94. | Za vsak pavšalni znesek ustrezni znesek v skladu z dokumentom, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

94.

Za vsak pavšalni znesek ustrezni znesek v skladu z dokumentom, ki določa pogoje za podporo

Podatki o izdatkih v zahtevku upravičenca za plačilo – samo za izdatke na podlagi pavšalnih stopenj

| 95. | Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, in pavšalne stopnje v dokumentu, ki določa pogoje za podporo |
| --- | --- |

95.

Znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, in pavšalne stopnje v dokumentu, ki določa pogoje za podporo

| 96. | Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

96.

Javni prispevek, ki ustreza upravičenim izdatkom, prijavljenim Komisiji, določenim na podlagi pavšalnih stopenj

Podatki o izdatkih finančnih instrumentov v zahtevkih upravičencev za plačilo

| 97. | Skupni znesek prispevka iz programa, plačan končnim prejemnikom v primeru posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala po produktu:






  (a) | od česar: znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih |
| --- | --- | --- |

97.

Skupni znesek prispevka iz programa, plačan končnim prejemnikom v primeru posojil ter naložb lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala po produktu:

(a)

od česar: znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih

| (b) | od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja |
| --- | --- |

(b)

od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja

| (c) | od česar: skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja |
| --- | --- |

(c)

od česar: skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja

| 98. | Skupni znesek prispevkov iz programa, rezerviranih za pogodbe o jamstvu v skladu s točko (b) člena 68(1)






  (a) | od česar: znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih |
| --- | --- | --- |

98.

Skupni znesek prispevkov iz programa, rezerviranih za pogodbe o jamstvu v skladu s točko (b) člena 68(1)

(a)

od česar: znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih

| (b) | od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja |
| --- | --- |

(b)

od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja

| 99. | Skupni znesek prispevka iz programa, ki ustreza plačilom končnim prejemnikom ali v njihovo korist, kadar so finančni instrumenti kombinirani z drugimi prispevki Unije kot ena sama operacija finančnega instrumenta:






  (a) | od česar: skupni znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih |
| --- | --- | --- |

99.

Skupni znesek prispevka iz programa, ki ustreza plačilom končnim prejemnikom ali v njihovo korist, kadar so finančni instrumenti kombinirani z drugimi prispevki Unije kot ena sama operacija finančnega instrumenta:

(a)

od česar: skupni znesek prispevka iz skladov, razčlenjeno po skladih

| (b) | od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja |
| --- | --- |

(b)

od česar: skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja

| (c) | od česar: skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja |
| --- | --- |

(c)

od česar: skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja

| 100. | Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, kadar so telesa, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade, izbrana z neposredno oddajo naročila, pri čemer se razlikuje med naslednjim:






  (a) | v odnosu do holdinškega sklada: glede na finančni produkt, ki deluje znotraj strukture holdinškega sklada |
| --- | --- | --- |

100.

Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, kadar so telesa, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade, izbrana z neposredno oddajo naročila, pri čemer se razlikuje med naslednjim:

(a)

v odnosu do holdinškega sklada: glede na finančni produkt, ki deluje znotraj strukture holdinškega sklada

| (b) | v odnosu do posebnih skladov (ustanovljenih s strukturo holdinškega sklada ali brez nje): po finančnem produktu |
| --- | --- |

(b)

v odnosu do posebnih skladov (ustanovljenih s strukturo holdinškega sklada ali brez nje): po finančnem produktu

| 101. | Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, kadar so telesa, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade, izbrana s konkurenčnim razpisom |
| --- | --- |

101.

Znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, kadar so telesa, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade, izbrana s konkurenčnim razpisom

Podatki o odbitkih iz obračunov

| 102. | Datum in razlog vsakega od odbitkov v skladu s členom 98(6) ter informacije o vrsti odbitka |
| --- | --- |

102.

Datum in razlog vsakega od odbitkov v skladu s členom 98(6) ter informacije o vrsti odbitka

| 103. | Zneski skupnih upravičenih izdatkov, spremenjenih s posameznimi odbitki (od tega zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij) |
| --- | --- |

103.

Zneski skupnih upravičenih izdatkov, spremenjenih s posameznimi odbitki (od tega zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij)

| 104. | Zneski javnih prispevkov, spremenjenih s posameznimi odbitki (od tega zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij) |
| --- | --- |

104.

Zneski javnih prispevkov, spremenjenih s posameznimi odbitki (od tega zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij)

Podatki o zahtevkih za plačilo, predloženih Komisiji (v EUR)

| 105. | Datum vložitve posameznega zahtevka za plačilo, vključno z upravičenimi izdatki operacije |
| --- | --- |

105.

Datum vložitve posameznega zahtevka za plačilo, vključno z upravičenimi izdatki operacije

| 106. | V posamezni zahtevek za plačilo vključeni skupni znesek upravičenih izdatkov, ki jih je imel upravičenec in so plačani pri izvajanju operacije |
| --- | --- |

106.

V posamezni zahtevek za plačilo vključeni skupni znesek upravičenih izdatkov, ki jih je imel upravičenec in so plačani pri izvajanju operacije

| 107. | V posamezni zahtevek za plačilo vključeni skupni znesek javnih prispevkov operacije |
| --- | --- |

107.

V posamezni zahtevek za plačilo vključeni skupni znesek javnih prispevkov operacije

| 108. | Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v posamezni zahtevek za plačilo vključeni znesek, izplačan upravičencu v okviru operacije kot predujem (datum in znesek) |
| --- | --- |

108.

Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v posamezni zahtevek za plačilo vključeni znesek, izplačan upravičencu v okviru operacije kot predujem (datum in znesek)

| 109. | Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v zahtevek za plačilo vključeni znesek predujma, zajet z izdatki, ki jih je plačal upravičenec v treh letih po izplačilu predujma |
| --- | --- |

109.

Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v zahtevek za plačilo vključeni znesek predujma, zajet z izdatki, ki jih je plačal upravičenec v treh letih po izplačilu predujma

| 110. | Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v zahtevek za plačilo vključeni znesek, izplačan upravičencu v okviru operacije kot predujem, ki ni zajet z izdatki, ki jih je plačal upravičenec, in za katerega obdobje treh let še ni poteklo |
| --- | --- |

110.

Samo za primere državne pomoči, ko se izplačujejo predujmi v skladu s členom 91(5): v zahtevek za plačilo vključeni znesek, izplačan upravičencu v okviru operacije kot predujem, ki ni zajet z izdatki, ki jih je plačal upravičenec, in za katerega obdobje treh let še ni poteklo

| 111. | Samo za sheme pomoči iz člena 107 PDEU: znesek javnih prispevkov, izplačanih upravičencu v primeru shem pomoči v skladu s členom 91(6) te uredbe |
| --- | --- |

111.

Samo za sheme pomoči iz člena 107 PDEU: znesek javnih prispevkov, izplačanih upravičencu v primeru shem pomoči v skladu s členom 91(6) te uredbe

Podatki o izdatkih v vsakem zahtevku države članice za plačilo – samo za izdatke, za katere je bil v skladu s členom 94 zagotovljen prispevek Unije

| 112. | Za vsako vrsto izdatkov v zahtevku za plačilo: datum, ko je bil plačan, in vrsta povračila s strani države članice upravičencu |
| --- | --- |

112.

Za vsako vrsto izdatkov v zahtevku za plačilo: datum, ko je bil plačan, in vrsta povračila s strani države članice upravičencu

| 113. | Datum in kratek opis revizij in upravljalnih preverjanj, ki jih opravijo države članice in so namenjeni preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

113.

Datum in kratek opis revizij in upravljalnih preverjanj, ki jih opravijo države članice in so namenjeni preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije

| 114. | Samo za povračila upravičenih izdatkov v skladu s členom 94: znesek upravičenih izdatkov v skladu s sklepom iz člena 94(2) ali delegiranim aktom iz člena 94(4), vključen v vsak zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

114.

Samo za povračila upravičenih izdatkov v skladu s členom 94: znesek upravičenih izdatkov v skladu s sklepom iz člena 94(2) ali delegiranim aktom iz člena 94(4), vključen v vsak zahtevek za plačilo

Podatki o izdatkih v vsakem zahtevku države članice za plačilo – samo za izdatke, za katere je bil v skladu s členom 95 zagotovljen prispevek Unije

| 115. | Informacije o vrsti povračila upravičencu s strani države članice in vrsti podpore, ki jo prejme, ter datum povračila |
| --- | --- |

115.

Informacije o vrsti povračila upravičencu s strani države članice in vrsti podpore, ki jo prejme, ter datum povračila

| 116. | Datum in kratek opis revizij in upravljalnih preverjanj, ki jih opravijo države članice in so namenjeni izključno preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

116.

Datum in kratek opis revizij in upravljalnih preverjanj, ki jih opravijo države članice in so namenjeni izključno preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji za povračilo s strani Komisije

| 117. | Samo za povračila upravičenih izdatkov v skladu s členom 95: znesek upravičenih izdatkov v skladu s sklepom iz člena 95(2) ali delegiranim aktom iz člena 95(4), vključen v vsak zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

117.

Samo za povračila upravičenih izdatkov v skladu s členom 95: znesek upravičenih izdatkov v skladu s sklepom iz člena 95(2) ali delegiranim aktom iz člena 95(4), vključen v vsak zahtevek za plačilo

Specifični podatki o zahtevkih za plačilo za finančne instrumente, predloženih Komisiji (v EUR)

| 118. | Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki v skladu s členom 92(1) |
| --- | --- |

118.

Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki v skladu s členom 92(1)

| 119. | Znesek javnih prispevkov, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki v skladu s členom 92(1) |
| --- | --- |

119.

Znesek javnih prispevkov, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki v skladu s členom 92(1)

| 120. | Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

120.

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo

| 121. | Znesek javnih prispevkov, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

121.

Znesek javnih prispevkov, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo

| 122. | Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki in vključen v zahtevke za plačilo v skladu s točko (b) člena 92(2) |
| --- | --- |

122.

Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki in vključen v zahtevke za plačilo v skladu s točko (b) člena 92(2)

| 123. | Znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil dejansko plačan – ali v primeru jamstev rezerviran za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatek in vključen v zahtevke za plačilo v skladu s točko (b) člena 92(2) |
| --- | --- |

123.

Znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil dejansko plačan – ali v primeru jamstev rezerviran za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatek in vključen v zahtevke za plačilo v skladu s točko (b) člena 92(2)

Podatki o obračunih, predloženih Komisiji v skladu s točko (a) člena 98(1) (v EUR)

| 124. | Datum predložitve posameznega sklopa obračunov, v katere so vključeni izdatki, povezani z operacijo |
| --- | --- |

124.

Datum predložitve posameznega sklopa obračunov, v katere so vključeni izdatki, povezani z operacijo

| 125. | V obračune vključen skupni znesek upravičenih izdatkov operacije, ki je bil vnesen v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo |
| --- | --- |

125.

V obračune vključen skupni znesek upravičenih izdatkov operacije, ki je bil vnesen v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

| 126. | V obračune vključen skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, ki ustreza skupnemu znesku upravičenih izdatkov, vnesenemu v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo |
| --- | --- |

126.

V obračune vključen skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, ki ustreza skupnemu znesku upravičenih izdatkov, vnesenemu v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

| 127. | V obračune vključen skupni znesek plačil, izplačanih upravičencu, ki ustreza skupnemu znesku upravičenih izdatkov, vnesenemu v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo |
| --- | --- |

127.

V obračune vključen skupni znesek plačil, izplačanih upravičencu, ki ustreza skupnemu znesku upravičenih izdatkov, vnesenemu v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

| 128. | V obračune vključeni skupni upravičeni izdatki operacije, umaknjeni med obračunskim letom |
| --- | --- |

128.

V obračune vključeni skupni upravičeni izdatki operacije, umaknjeni med obračunskim letom

| 129. | V obračune vključen skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, ki ustreza skupnim upravičenim izdatkom operacije, umaknjenim med obračunskim letom |
| --- | --- |

129.

V obračune vključen skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, ki ustreza skupnim upravičenim izdatkom operacije, umaknjenim med obračunskim letom

| 130. | Skupni izdatki operacije, odbiti od obračunov v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 98(6), upoštevani med obračunskim letom v obračunih (od tega zneski, popravljeni na podlagi revizij) |
| --- | --- |

130.

Skupni izdatki operacije, odbiti od obračunov v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 98(6), upoštevani med obračunskim letom v obračunih (od tega zneski, popravljeni na podlagi revizij)

Specifični podatki za finančne instrumente o obračunih, predloženih Komisiji v skladu s točko (a) člena 98(1) (v EUR)

| 131. | Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom, vključen v prvi zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

131.

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom, vključen v prvi zahtevek za plačilo

| 132. | Znesek javnih prispevkov, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo |
| --- | --- |

132.

Znesek javnih prispevkov, plačanih finančnemu instrumentu, vključen v prvi zahtevek za plačilo

| 133. | V obračune vključen skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki |
| --- | --- |

133.

V obračune vključen skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili dejansko plačani – ali v primeru jamstev rezervirani za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki

| 134. | V obračune vključen znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil dejansko plačan – ali v primeru jamstev rezerviran za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki |
| --- | --- |

134.

V obračune vključen znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil dejansko plačan – ali v primeru jamstev rezerviran za pogodbe o jamstvu – kot upravičeni izdatki

Podatki o posebnih vrstah izdatkov

| 135. | Znesek nastalih in plačanih izdatkov vrste ESRR, ki jih sofinancira ESS+ v skladu s členom 20(2) |
| --- | --- |

135.

Znesek nastalih in plačanih izdatkov vrste ESRR, ki jih sofinancira ESS+ v skladu s členom 20(2)

Ni relevantno za ESRR, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 136. | Znesek nastalih in plačanih izdatkov vrste ESS+, ki jih sofinancira ESRR v skladu s členom 20(2) |
| --- | --- |

136.

Znesek nastalih in plačanih izdatkov vrste ESS+, ki jih sofinancira ESRR v skladu s členom 20(2)

Ni relevantno za ESS+, Kohezijski sklad, SPP, SNV, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 137. | Znesek nastalih in plačanih izdatkov za nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1), znesek, povezan z nakupom zemljišča v skladu s členom 64(1) in po potrebi razlogi za prekoračitev zgornjih mej |
| --- | --- |

137.

Znesek nastalih in plačanih izdatkov za nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1), znesek, povezan z nakupom zemljišča v skladu s členom 64(1) in po potrebi razlogi za prekoračitev zgornjih mej

| 138. | Znesek prispevkov v naravi v korist operacije |
| --- | --- |

138.

Znesek prispevkov v naravi v korist operacije

| 139. | Znesek stroškov amortizacije, za katere ni bilo izvedeno nobeno z računi podprto plačilo operaciji |
| --- | --- |

139.

Znesek stroškov amortizacije, za katere ni bilo izvedeno nobeno z računi podprto plačilo operaciji

| 140. | Znesek prispevka iz ESRR – ali, kadar je ustrezno, instrumenta Unije za zunanje financiranje – za sklad za manjše projekte v okviru programa Interreg |
| --- | --- |

140.

Znesek prispevka iz ESRR – ali, kadar je ustrezno, instrumenta Unije za zunanje financiranje – za sklad za manjše projekte v okviru programa Interreg

Ni relevantno za ESS+, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF, SNV ali IUMV

| 141. | Znesek nastalih in plačanih izdatkov za operativno podporo iz člena 16(1) uredbe o IUMV (in – samo za LT – člena 17(3) Uredbe o IUMV), člena 16(1) uredbe o SNV ali člena 21(1) uredbe o AMIF |
| --- | --- |

141.

Znesek nastalih in plačanih izdatkov za operativno podporo iz člena 16(1) uredbe o IUMV (in – samo za LT – člena 17(3) Uredbe o IUMV), člena 16(1) uredbe o SNV ali člena 21(1) uredbe o AMIF

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP, ali ESPRA

| 142. | Znesek nastalih in plačanih izdatkov za opremo, prevozna sredstva ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti v skladu s členom 13(7) Uredbe o SNV |
| --- | --- |

142.

Znesek nastalih in plačanih izdatkov za opremo, prevozna sredstva ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti v skladu s členom 13(7) Uredbe o SNV

Ni relevantno za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad, SPP, ESPRA, AMIF ali IUMV

---

(1)  V primeru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) upravičenci navedejo vodilnega upravičenca in druge upravičence.

(2)  Upravičenec po potrebi navede izdatke drugih teles v okviru operacije, ki se obravnavajo kot izdatki upravičenca.

(3)  Informacije v tem polju je treba navesti samo na prvi ravni oddaje naročil podizvajalcem in kadar so v polju 23 zabeležene informacije o izvajalcu ter samo za pogodbe s podizvajalcem, katerih skupna vrednost presega 50 000 EUR.

(4)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

(5)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(6)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

(7)  Informacije v tem polju je treba navesti samo, kadar se informacije zabeležijo v poljih 23 in 24.

(8)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

---

PRILOGA XVIII

PREDLOGA ZA IZJAVO O UPRAVLJANJU – TOČKA (F) ČLENA 74(1)

Spodaj podpisani (priimek(-ka/-ki), ime(ni/na), naziv(a/i) ali položaj(a/i)), vodja organa upravljanja za program (ime programa, CCI),

na podlagi izvajanja (ime programa) v obračunskem letu, ki se je zaključilo 30. junija (leto), na podlagi lastne presoje in vseh meni/nam razpoložljivih informacij na datum predložitve obračunov Komisiji, vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, izvedenih v skladu s členom 74 Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (1), in revizij v zvezi z izdatki, vključenimi v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji za obračunsko leto, ki se je zaključilo 30. junija ... (leto),

ter ob upoštevanju svojih obveznosti iz Uredbe (EU) 2021/1060

izjavljam(o), da:

| (a) | so informacije v obračunih ustrezno predstavljene, popolne in natančne v skladu s členom 98 Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(a)

so informacije v obračunih ustrezno predstavljene, popolne in natančne v skladu s členom 98 Uredbe (EU) 2021/1060;

| (b) | so izdatki, vneseni v obračune, skladni z veljavnim pravom in so bili porabljeni za predvidene namene. |
| --- | --- |

(b)

so izdatki, vneseni v obračune, skladni z veljavnim pravom in so bili porabljeni za predvidene namene.

Potrjujem(-va/-mo), da so bile nepravilnosti, ugotovljene v končnem revizijskem poročilu in poročilu o kontroli v zvezi z obračunskim letom, ustrezno obravnavane v obračunih, zlasti za uskladitev s členom 98, za predložitev obračunov. Potrjujem(-va/-mo) tudi, da so bili izdatki, v zvezi s katerimi trenutno poteka ocenjevanje zakonitosti in pravilnosti, izključeni iz obračunov do zaključka ocene, lahko pa bodo vključeni v zahtevek za plačilo v naslednjem obračunskem letu.

Poleg tega potrjujem(-va/-mo) zanesljivost podatkov, povezanih s kazalniki, mejniki in napredkom programa.

Potrjujem(-va/-mo) tudi, da so vzpostavljeni učinkoviti in sorazmerni ukrepi za preprečevanje goljufij ter da ti upoštevajo ugotovljena tveganja v zvezi s tem.

Nazadnje potrjujem(-va/-mo), da nisem seznanjen (nismo seznanjeni) z nobenimi nerazkritimi informacijami o vprašljivem ugledu v zvezi z izvajanjem programa.

---

(1)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter o finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

---

PRILOGA XIX

PREDLOGA ZA LETNO REVIZIJSKO MNENJE – TOČKA (A) ČLENA 77(3)

Za Evropsko komisijo, Generalni direktorat [ime zadevnega(-ih) generalnega(-ih) direktorata(-ov)]

1.   UVOD

Spodaj podpisani, predstavnik [ime revizijskega organa], ki je neodvisen v smislu člena 71(2) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (1), sem revidiral

| (i) | obračune za obračunsko leto, ki se je začelo 1. julija ... [leto] in zaključilo 30. junija ... [leto+1], z dne ... [datum predložitve obračunov Komisiji] (v nadaljnjem besedilu: obračuni), |
| --- | --- |

(i)

obračune za obračunsko leto, ki se je začelo 1. julija ... [leto] in zaključilo 30. junija ... [leto+1], z dne ... [datum predložitve obračunov Komisiji] (v nadaljnjem besedilu: obračuni),

| (ii) | zakonitost in pravilnost izdatkov za obračunsko leto, v zvezi s katerimi se je Komisiji predložil zahtevek za povračilo (in so bili vključeni v obračune), ter |
| --- | --- |

(ii)

zakonitost in pravilnost izdatkov za obračunsko leto, v zvezi s katerimi se je Komisiji predložil zahtevek za povračilo (in so bili vključeni v obračune), ter

| (iii) | delovanje upravljavskega in kontrolnega sistema, hkrati pa preveril izjavo o upravljanju za program [ime programa, številka CCI] (v nadaljnjem besedilu: program),
  da bi izdal revizijsko mnenje v skladu s točko (a) člena 77(3). |
| --- | --- |

(iii)

delovanje upravljavskega in kontrolnega sistema, hkrati pa preveril izjavo o upravljanju za program [ime programa, številka CCI] (v nadaljnjem besedilu: program),

da bi izdal revizijsko mnenje v skladu s točko (a) člena 77(3).

2.   ODGOVORNOSTI ORGANA UPRAVLJANJA

[Ime organa upravljanja], opredeljen kot organ upravljanja programa, je odgovoren za zagotavljanje pravilnega delovanja upravljavskega in kontrolnega sistema v zvezi s funkcijami in nalogami iz členov 72 do 75.

Poleg tega je [ime organa upravljanja ali telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, če je ustrezno] odgovoren za potrditev, da so obračuni popolni, natančni in verodostojni, kot zahteva člen 76 Uredbe (EU) 2021/1060 (in člen 46 Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (2)
  ,
   (3).

Organi upravljanja so v skladu s členom 74 Uredbe (EU) 2021/1060 odgovorni tudi za potrditev, da so izdatki, vneseni v obračune, zakoniti in pravilni ter skladni z veljavnim pravom.

3.   ODGOVORNOSTI REVIZIJSKEGA ORGANA

Kot je določeno v členu 77 Uredbe (EU) 2021/1060, sem odgovoren za neodvisno mnenje o popolnosti, natančnosti in verodostojnosti obračunov, o tem, ali so izdatki, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen zahtevek za povračilo in ki so vključeni v obračune, zakoniti in pravilni ter ali vzpostavljeni upravljavski in kontrolni sistemi delujejo pravilno.

V mnenje moram poleg tega vključiti izjavo, ali se z revizijo zmanjšuje zanesljivost trditev iz izjave o upravljanju.

Revizije v zvezi s programom so bile izvedene v skladu z revizijsko strategijo in so skladne z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi. V skladu s temi standardi mora revizijski organ izpolnjevati etične zahteve ter načrtovati in izvesti revizijo, da pridobi zadostna zagotovila za namene revizijskega mnenja.

Revizija vključuje izvajanje postopkov za pridobitev zadostnih in ustreznih dokazov v podporo spodaj navedenemu mnenju. Izvedeni postopki, vključno z oceno tveganja pomembne neskladnosti zaradi goljufije ali napake, so odvisni od strokovne presoje revizorja. Izvedeni revizijski postopki so tisti, ki so po mojem mnenju ustrezni glede na okoliščine in v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2021/1060.

Menim, da so zbrani revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za moje mnenje, [v primeru kakršne koli omejitve obsega:] razen tistih, ki so navedeni v točki 4 „Omejitev obsega“.

Povzetek glavnih ugotovitev na podlagi revizij v zvezi s programom je naveden v priloženem letnem poročilu o kontroli v skladu s točko (b) člena 77(3) Uredbe (EU) 2021/1060.

4.   OMEJITEV OBSEGA

bodisi

Obseg revizije ni bil omejen.

bodisi

Obseg revizije so omejevali naslednji dejavniki:

| (a) | ... |
| --- | --- |
| (b) | ... |
| (c) | ... |

(a)

...

(b)

...

(c)

...

[Opomba: Navedite kakršno koli omejitev obsega revizije, na primer kakršno koli pomanjkanje dokazil ali zadeve, glede katerih potekajo sodni postopki, ter v „Mnenju s pridržkom“ v nadaljevanju ocenite zneske izdatkov in prispevka za podporo iz skladov ter učinek omejitve obsega na revizijsko mnenje. Nadaljnje razlage v zvezi s tem se, če je ustrezno, predložijo v letnem poročilu o kontroli.]

5.   MNENJE

bodisi

(Mnenje brez pridržka)

Na podlagi izvedene revizije menim, da:

| (1) | Obračuni






  — | obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko |
| --- | --- | --- |

(1)

Obračuni

—

obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko

| (2) | Zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune






  — | izdatki, vključeni v obračune, so zakoniti in pravilni (4), |
| --- | --- | --- |

(2)

Zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune

—

izdatki, vključeni v obračune, so zakoniti in pravilni (4),

| (3) | Upravljavski in kontrolni sistem, vzpostavljen na datum tega revizijskega mnenja






  — | upravljavski in kontrolni sistem deluje pravilno |
| --- | --- | --- |

(3)

Upravljavski in kontrolni sistem, vzpostavljen na datum tega revizijskega mnenja

—

upravljavski in kontrolni sistem deluje pravilno

Izvedena revizija ne zmanjšuje zanesljivosti trditev iz izjave o upravljanju.

bodisi

(Mnenje s pridržkom)

Na podlagi izvedene revizije menim, da:

| (1) | Obračuni






  — | obračuni dajejo resnično in pošteno sliko [če za obračune velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih pomembnih vidikov: ... |
| --- | --- | --- |

(1)

Obračuni

—

obračuni dajejo resnično in pošteno sliko [če za obračune velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih pomembnih vidikov: ...

| (2) | Zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune






  — | izdatki, vključeni v obračune, so zakoniti in pravilni [če za obračune velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih vidikov: ... |
| --- | --- | --- |

(2)

Zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune

—

izdatki, vključeni v obračune, so zakoniti in pravilni [če za obračune velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih vidikov: ...

Vpliv pridržka je omejen [ali znaten] in ustreza ... (znesek v EUR skupnega zneska izdatkov, vključenih v obračune).

| (3) | Upravljavski in kontrolni sistem, vzpostavljen na datum tega revizijskega mnenja






  — | Vzpostavljeni upravljavski in kontrolni sistem deluje pravilno [če za upravljavski in kontrolni sistem velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih vidikov (5): ... |
| --- | --- | --- |

(3)

Upravljavski in kontrolni sistem, vzpostavljen na datum tega revizijskega mnenja

—

Vzpostavljeni upravljavski in kontrolni sistem deluje pravilno [če za upravljavski in kontrolni sistem velja pridržek, se doda naslednje besedilo:], razen glede naslednjih vidikov (5): ...

Vpliv pridržka je omejen [ali znaten] in ustreza ... (znesek v EUR skupnega zneska izdatkov, vključenih v obračune)

Izvedena revizija ne zmanjšuje zanesljivosti/zmanjšuje zanesljivost [neustrezno črtati] trditev iz izjave o upravljanju.

[Kadar izvedena revizija zmanjšuje zanesljivost trditev iz izjave o upravljanju, revizijski organ v tem odstavku razkrije vidike, na podlagi katerih je bil oblikovan tak zaključek.]

bodisi

(Odklonilno mnenje)

Na podlagi izvedene revizije menim, da:

| (i) | obračuni kažejo resnično in pošteno sliko / ne kažejo resnične in poštene slike [neustrezno črtati] dejanskega stanja in/ali |
| --- | --- |

(i)

obračuni kažejo resnično in pošteno sliko / ne kažejo resnične in poštene slike [neustrezno črtati] dejanskega stanja in/ali

| (ii) | izdatki, vključeni v obračune, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen zahtevek za povračilo, so/niso [neustrezno črtati] zakoniti in pravilni in/ali |
| --- | --- |

(ii)

izdatki, vključeni v obračune, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen zahtevek za povračilo, so/niso [neustrezno črtati] zakoniti in pravilni in/ali

| (iii) | vzpostavljeni upravljavski in kontrolni sistem deluje/ne deluje [neustrezno črtati] pravilno. |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavljeni upravljavski in kontrolni sistem deluje/ne deluje [neustrezno črtati] pravilno.

To odklonilno mnenje temelji na:

| — | pomembnih zadevah v zvezi z obračuni:






  — | in/ali [neustrezno črtati] |
| --- | --- | --- |

—

pomembnih zadevah v zvezi z obračuni:

—

in/ali [neustrezno črtati]

| — | pomembnih zadevah v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo izdatkov, vključenih v obračune, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen zahtevek za povračilo:






  — | in/ali [neustrezno črtati] |
| --- | --- | --- |

—

pomembnih zadevah v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo izdatkov, vključenih v obračune, v zvezi s katerimi je bil Komisiji predložen zahtevek za povračilo:

—

in/ali [neustrezno črtati]

| — | pomembnih zadevah v zvezi z delovanjem upravljavskega in kontrolnega sistema (6): |
| --- | --- |

—

pomembnih zadevah v zvezi z delovanjem upravljavskega in kontrolnega sistema (6):

Pri opravljenem revizijskem delu so se pojavili dvomi o naslednjih vidikih trditev iz izjave o upravljanju:

[Prav tako lahko revizijski organ, kot dopuščajo mednarodno sprejeti revizijski standardi, doda poudarke, ki pa ne vplivajo na njegovo mnenje. V izjemnih primerih je mogoča zavrnitev mnenja (7).]

Datum:

Podpis:

______________

---

(1)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter o finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(2)  Uredba (EU) 2021/1059 dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (UL L 231, 30.6.2021, str. 94).

(3)  Vključiti v primeru programov Interreg.

(4)  Razen za programe Interreg, ki spadajo v okvir letnega vzorca za revizije operacij, ki jih sestavi Komisija, kakor je predvideno v členu 48 uredbe o Interreg.

(5)  V primeru vpliva na upravljavski in kontrolni sistem se v mnenju navede telo oziroma telesa in vidik oziroma vidiki njihovih sistemov, ki niso bili v skladu z zahtevami in/ali niso delovali pravilno, razen če je ta informacija že jasno navedena v letnem poročilu o kontroli in odstavek z mnenjem vsebuje sklic na konkretni razdelek oziroma konkretne razdelke tega poročila, v katerih so takšne informacije navedene.

(6)  V primeru vpliva na upravljavski in kontrolni sistem se v mnenju navede telo oziroma telesa in vidik oziroma vidiki njihovih sistemov, ki niso bili v skladu z zahtevami in/ali niso delovali pravilno, razen če je ta informacija že jasno navedena v letnem poročilu o kontroli in odstavek z mnenjem vsebuje sklic na konkretni razdelek oziroma konkretne razdelke tega poročila, v katerih so takšne informacije navedene.

(7)  Ti izjemni primeri bi morali biti povezani z nepredvidenimi, zunanjimi dejavniki zunaj pristojnosti revizijskega organa.

---

PRILOGA XX

PREDLOGA ZA LETNO POROČILO O KONTROLI – TOČKA (B) ČLENA 77(3)

1.   Uvod

| 1.1 | Navedba revizijskega organa in drugih teles, ki so bila vključena v pripravo poročila. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Referenčno obdobje (tj. obračunsko leto). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Revizijsko obdobje (obdobje, v katerem je potekalo revizijsko delo). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Navedba programov, zajetih v poročilu, ter njihovih organov upravljanja. Kadar poročilo zajema več kot en program ali sklad, se informacije razčlenijo po programu in po skladu, pri tem pa se v vsakem oddelku določijo informacije, ki veljajo za posamezni program in/ali sklad. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5. | Opis korakov za pripravo poročila in oblikovanje ustreznega revizijskega mnenja.
  Oddelek 1.5 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bi se opisali koraki za pripravo poročila na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg). |
| --- | --- |

1.5.

Oddelek 1.5 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bi se opisali koraki za pripravo poročila na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Interreg).

2.   Pomembne spremembe upravljavskih in kontrolnih sistemov

| 2.1 | Podrobnosti o vseh večjih spremembah upravljavskih in kontrolnih sistemov v zvezi z odgovornostmi organa upravljanja, zlasti kar zadeva prenos funkcij na posredniška telesa, na telo, ki mu je bila zaupana računovodska funkcija, in potrditev njihove skladnosti s členi 72 do 76 in 81 na podlagi revizijskega dela, ki ga je opravil revizijski organ. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Informacije o uporabi okrepljenih sorazmernejših ureditev v skladu s členi 83, 84 in 85. |
| --- | --- |

2.2

3.   Spremembe revizijske strategije

| 3.1 | Podrobnosti o vseh spremembah revizijske strategije in s tem povezana pojasnila. Zlasti je treba navesti vse spremembe metode vzorčenja, ki je bila uporabljena za revizijo operacij (glej oddelek 5), in ali je bila strategija spremenjena zaradi uporabe okrepljenih sorazmernejših ureditev iz členov 83, 84 in 85. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Oddelek 1 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bi se opisale spremembe revizijske strategije na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 uredbe o Interreg. |
| --- | --- |

3.2

4.   Revizije sistemov (kadar je ustrezno (2)

| 4.1 | Podrobnosti o telesih (vključno z revizijskim organom), ki so revidirala pravilno delovanje upravljavskega in kontrolnega sistema za program (v nadaljnjem besedilu: revizije sistema). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Opis podlage za opravljene revizije, vključno s sklicem na revizijsko strategijo, ki se je uporabljala, ter konkretneje na metodologije za oceno tveganja in rezultate, na podlagi katerih je bil določen revizijski načrt za revizije sistema. Če je bila ocena tveganja posodobljena, je treba to opisati v oddelku 3, ki zajema spremembe revizijske strategije. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kar zadeva razpredelnico v oddelku 9.1, opis glavnih ugotovitev in zaključkov, oblikovanih na podlagi revizij sistema, vključno z revizijami, ki so se osredotočale na posebna tematska področja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Navedba, ali so katere koli odkrite nepravilnosti veljale za sistemske, ter podrobnosti o sprejetih ukrepih, vključno s količinsko opredelitvijo nepravilnih izdatkov in z njimi povezanih finančnih popravkov, kakor je določeno v točki (b) člena 77(3) in členu 103. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Informacije o upoštevanju revizijskih priporočil, podanih na podlagi revizije sistema v prejšnjih obračunskih letih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Opis nepravilnosti ali pomanjkljivosti, ki so bile odkrite med revizijami sistema in so značilne za finančne instrumente ali druge vrste izdatkov ali stroškov, zajetih s posebnimi pravili (npr. državna pomoč, javna naročila, možnost poenostavljenega obračunavanja stroškov, financiranje, ki ni povezano s stroški), ter opis nadaljnjih ukrepov, ki jih je za odpravo teh nepravilnosti ali pomanjkljivosti sprejel organ upravljanja. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Stopnja zagotovila, pridobljena na podlagi revizije sistema (nizka/povprečna/visoka), in utemeljitev. |
| --- | --- |

4.7

5.   Revizije operacij

Oddelke 5.1 do 5.10 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bodo opisani koraki za pripravo poročila na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 uredbe o Interreg.

| 5.1 | Navedba teles (vključno z revizijskim organom), ki so revidirala operacije (kot je določeno v členu 79). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Opis uporabljene metodologije vzorčenja in informacije, ali je ta metodologija v skladu z revizijsko strategijo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Navedba parametrov vzorčenja in drugih informacij za statistične ali nestatistične postopke vzorčenja ter razlaga uporabljenih osnovnih izračunov in strokovne presoje. Med te informacije bi morali biti vključeni: raven pomembnosti, stopnja zaupanja, vzorčna enota, pričakovana stopnja napake, interval vzorčenja, standardni odklon, vrednost populacije, velikost populacije, velikost vzorca ter informacije o stratifikaciji. Temeljni izračuni za izbor vzorca, skupna stopnja napak in stopnja preostalih napak iz oddelka 9.3, v obliki, ki omogoča razumevanje osnovnih sprejetih ukrepov v skladu s posamezno uporabljeno metodo vzorčenja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Uskladitev med zneski iz obračunov, pa tudi zneski, ki so bili med obračunskim letom prijavljeni v zahtevkih za plačilo, in populacijo, iz katere je izhajal naključni vzorec (stolpec „A“ v razpredelnici iz oddelka 9.2). Uskladijo se tudi negativne vzorčne enote, pri katerih so bili izvedeni finančni popravki. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | V primeru negativnih vzorčnih enot, potrditev, da so bile obravnavane kot ločena populacija. Analiza glavnih rezultatov, ki izhajajo iz revizij teh enot, in sicer s poudarkom na preverjanju, ali so bile odločitve za uporabo finančnih popravkov (ki jih je sprejela država članica ali Komisija) v obračunih evidentirane kot umaknjeni zneski. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kadar je uporabljena nestatistična metoda vzorčenja, navedite razloge za uporabo te metode, odstotek vzorčnih enot, zajetih v reviziji, ter ukrepe, sprejete za zagotovitev naključnosti vzorca ob upoštevanju, da mora biti vzorec reprezentativen.
  Poleg tega opredelite korake za zagotovitev dovolj velikega vzorca, ki revizijskemu organu omogoča pripravo veljavnega revizijskega mnenja. Če je bila uporabljena nestatistična metoda vzorčenja, se izračuna tudi skupna (napovedana) stopnja napak. |
| --- | --- |

5.6

Poleg tega opredelite korake za zagotovitev dovolj velikega vzorca, ki revizijskemu organu omogoča pripravo veljavnega revizijskega mnenja. Če je bila uporabljena nestatistična metoda vzorčenja, se izračuna tudi skupna (napovedana) stopnja napak.

| 5.7 | Analiza glavnih ugotovitev, ki izhajajo iz revizije operacij, pri čemer ta analiza opisuje:






  (a) | število revidiranih vzorčnih enot, zadevni znesek; |
| --- | --- | --- |

5.7

(a)

število revidiranih vzorčnih enot, zadevni znesek;

| (b) | vrsto napake po posameznih vzorčnih enotah (3); |
| --- | --- |

(b)

vrsto napake po posameznih vzorčnih enotah (3);

| (c) | naravo odkritih napak (4); |
| --- | --- |

(c)

naravo odkritih napak (4);

| (d) | stopnjo napake glede na stratum (5) in ustrezne resne pomanjkljivosti ali nepravilnosti, zgornjo mejo stopnje napake, temeljne vzroke, predlagane popravne ukrepe (vključno z ukrepi, katerih namen je izboljšati upravljavske in kontrolne sisteme) ter vpliv na revizijsko mnenje. |
| --- | --- |

(d)

stopnjo napake glede na stratum (5) in ustrezne resne pomanjkljivosti ali nepravilnosti, zgornjo mejo stopnje napake, temeljne vzroke, predlagane popravne ukrepe (vključno z ukrepi, katerih namen je izboljšati upravljavske in kontrolne sisteme) ter vpliv na revizijsko mnenje.

Zagotoviti je treba dodatna pojasnila podatkov iz oddelkov 9.2 in 9.3, zlasti glede skupne stopnje napak.

| 5.8 | Podrobnosti o morebitnih finančnih popravkih v zvezi z obračunskim letom, ki jih je organ upravljanja izvedel pred predložitvijo obračuna Komisiji in so posledica revizij operacij, vključno s pavšalnimi ali ekstrapoliranimi popravki, ki povzročijo zmanjšanje stopnje preostalih napak za izdatke, vključene v obračune, na 2 % v smislu člena 98. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Primerjava skupne stopnje napak in stopnje preostalih napak (kot je prikazano v oddelku 9.2) z 2-odstotno ravnjo pomembnosti, da se ugotovi, ali v zvezi s populacijo obstajajo pomembne nenatančnosti, in se določi vpliv na revizijsko mnenje. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Podrobnosti v zvezi s tem, ali so katere koli odkrite nepravilnosti veljale za sistemske, ter o sprejetih ukrepih, vključno s količinsko opredelitvijo nepravilnih izdatkov in z njimi povezanih finančnih popravkov. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Informacije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi revizij operacij, izvedenih glede skupnega vzorca za programe Interreg na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 uredbe o Interreg. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Informacije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi revizij operacij, izvedenih za pretekla obračunska leta, zlasti kar zadeva resne sistemske pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Razpredelnica s kategorizacijo napak, ugotovljenih po posameznih vrstah. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Zaključki v zvezi s pravilnim delovanjem upravljavskega in kontrolnega sistema, oblikovani na podlagi glavnih ugotovitev revizij operacij.
  Oddelek 5.14 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bi se opisali koraki za oblikovanje zaključkov na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 uredbe o Interreg. |
| --- | --- |

5.14

Oddelek 5.14 je treba prilagoditi za programe Interreg, da bi se opisali koraki za oblikovanje zaključkov na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kakor je določeno v členu 49 uredbe o Interreg.

6.   Revizije obračunov

| 6.1 | Navedba organov/teles, ki so revidirali obračune. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Opis revizijskega pristopa, uporabljenega za preverjanje popolnosti, natančnosti in verodostojnosti obračuna. To vključuje sklic na revizijsko delo, opravljeno v kontekstu revizij sistema, revizij operacij, ki so pomembne za zagotovilo o obračunih, in dodatnih preverjanj osnutkov obračunov, ki se opravijo, preden se ti pošljejo Komisiji. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Na podlagi revizij oblikovani zaključki v zvezi s popolnostjo, natančnostjo in verodostojnostjo obračunov, vključno z navedbo izvedenih ustreznih finančnih popravkov, ki so bili upoštevani v obračunih, da bi se upoštevali ti zaključki. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Navedba, ali so katere koli odkrite nepravilnosti bile prepoznane kot sistemske, in opis sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

6.4

7.   Druge informacije

| 7.1 | Ocena revizijskega organa glede primerov domnevnih goljufij, ki jih je odkril v okviru revizij (in primerov, ki so jih sporočila druga nacionalna telesa ali telesa Unije v zvezi z operacijami, ki jih je revidiral revizijski organ), ter navedba sprejetih ukrepov. Informacije o številu primerov, njihovi resnosti in zneskih, na katere so vplivale goljufije, če so znani. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Naknadni dogodki, ki so se zgodili po koncu obračunskega leta in pred posredovanjem letnega poročila o kontroli Komisiji ter so bili upoštevani pri določitvi stopnje zagotovila in oblikovanju mnenja revizijskega organa. |
| --- | --- |

7.2

8.   Splošna stopnja zagotovila

| 8.1 | Navedba splošne stopnje zagotovila v zvezi s pravilnim delovanjem upravljavskega in kontrolnega sistema ter pojasnilo o tem, kako je bila ta stopnja pridobljena na podlagi kombinacije rezultatov revizij sistemov in revizij operacij. Kadar je relevantno, revizijski organ upošteva tudi rezultate drugega izvedenega nacionalnega revizijskega dela ali revizijskega dela Unije. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Ocena morebitnih blažilnih ukrepov, ki niso povezani z izvedenimi finančnimi popravki, ocena izvedenih finančnih popravkov in ocena potrebe po kakršnih koli dodatnih korektivnih ukrepih, tako z vidika izboljšanja upravljavskih in kontrolnih sistemov kot posledic za proračun Unije. |
| --- | --- |

8.2

9.   PRILOGE K LETNEMU POROČILU O KONTROLI

| 9.1 | Rezultati revizij sistema




















  Revidirani subjekt | Sklad (program s financiranjem iz več skladov) | Naziv revizije | Datum končnega revizijskega poročila | Program: [CCI in ime programa] | Splošna ocena (kategorija 1, 2, 3, 4)
  [kot je opredeljena v razpredelnici 2 Priloge XI k Uredbi] | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ključne zahteve (kakor je ustrezno)
  [kot je opredeljena v razpredelnici 1 Priloge XI] |
| | | | | KZ 1 | KZ 2 | KZ 3 | KZ 4 | KZ 5 | KZ 6 | KZ 7 | KZ 8 | KZ 9 | KZ 10 | | |
| Organ upravljanja | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Posredniško telo (telesa) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Računovodska funkcija (če je ne opravlja organ upravljanja) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | |
| Opomba: Prazni deli v tej razpredelnici se nanašajo na ključne zahteve, ki se ne uporabljajo za revidirani subjekt. |

9.1

Revidirani subjekt

Sklad (program s financiranjem iz več skladov)

Naziv revizije

Datum končnega revizijskega poročila

Program: [CCI in ime programa]

Splošna ocena (kategorija 1, 2, 3, 4)

[kot je opredeljena v razpredelnici 2 Priloge XI k Uredbi]

Opombe

Ključne zahteve (kakor je ustrezno)

[kot je opredeljena v razpredelnici 1 Priloge XI]

KZ 1

KZ 2

KZ 3

KZ 4

KZ 5

KZ 6

KZ 7

KZ 8

KZ 9

KZ 10

Organ upravljanja

Posredniško telo (telesa)

Računovodska funkcija (če je ne opravlja organ upravljanja)

Opomba: Prazni deli v tej razpredelnici se nanašajo na ključne zahteve, ki se ne uporabljajo za revidirani subjekt.

| 9.2 | Rezultati revizij operacij
















  Sklad | Št. CCI programa | Naslov programa | A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Znesek v EUR, ki ustreza populaciji, iz katere je izhajal vzorec (*) | Izdatki v povezavi z obračunskim letom, revidirani za naključni vzorec | Znesek nepravilnih izdatkov v naključnem vzorcu | Skupna stopnja napak (**) | Popravki, izvedeni zaradi skupne stopnje napak | Skupna stopnja preostalih napak | Drugi revidirani izdatki (***) | Znesek nepravilnih izdatkov v drugih revidiranih izdatkih |
| Znesek (****) | % (*****) | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

9.2

Sklad

Št. CCI programa

Naslov programa

A

B

C

D

E

F

G

H

Znesek v EUR, ki ustreza populaciji, iz katere je izhajal vzorec (*)

Izdatki v povezavi z obračunskim letom, revidirani za naključni vzorec

Znesek nepravilnih izdatkov v naključnem vzorcu

Skupna stopnja napak (**)

Popravki, izvedeni zaradi skupne stopnje napak

Skupna stopnja preostalih napak

Drugi revidirani izdatki (***)

Znesek nepravilnih izdatkov v drugih revidiranih izdatkih

Znesek (****)

% (*****)

| 9.3 | Izračuni, na katerih temeljijo izbor naključnega vzorca, skupna stopnja napak in skupna stopnja preostalih napak. |
| --- | --- |

9.3

---

(1)  Uredba (EU) 2021/1059 dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (UL L 231, 30.6.2021, str. 94).

(2)  Ta oddelek se prostovoljno uporablja za programe, ki spadajo v okvir okrepljenih sorazmernejših ureditev za zadevno obračunsko leto.

(3)  Naključne, sistemske, izjemne.

(4)  Na primer: upravičenost, javna naročila, državna pomoč.

(5)  Stopnja napake glede na stratum se navede, če je bila uporabljena stratifikacija, ki je zajela podpopulacije s podobnimi lastnostmi, kot so operacije, ki so sestavljene iz finančnih prispevkov iz programa za finančne instrumente, postavk visoke vrednosti, skladov (v primeru programov, ki se financirajo iz več skladov).

(*)  Stolpec „A“ se nanaša na populacijo, iz katere je izhajal naključni vzorec, tj. skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme organa upravljanja/telesa, ki opravlja računovodske funkcije in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, brez morebitnih negativnih vzorčnih enot. Kadar je ustrezno, se pojasnila predložijo v oddelku 5.4.

(**)  Skupna stopnja napak se izračuna, preden se uporabijo morebitni finančni popravki v zvezi z revidiranim vzorcem ali populacijo, iz katere je izhajal naključni vzorec. Kadar naključni vzorec zajema več kot en sklad ali program, se skupna stopnja napak, ki je (izračunana) predstavljena v stolpcu „D“, nanaša na celotno populacijo. Kadar se uporabi stratifikacija, se dodatne informacije glede na stratum predložijo v oddelku 5.7.

(***)  Stolpec „G“ se nanaša na izdatke, revidirane v okviru dopolnilnega vzorca.

(****)  Znesek revidiranih izdatkov (če se uporabi izbor manjšega vzorca, se v ta stolpec vključi samo znesek postavk izdatkov, ki so bile dejansko revidirane).

(*****)  Odstotek izdatkov, revidiranih v zvezi s populacijo.

---

PRILOGA XXI

PREDLOGA LETNEGA REVIZIJSKEGA POROČILA – ČLEN 81(5)

1.   Uvod

| 1.1 | Navedba zunanjega revizijskega podjetja, ki je sodelovalo pri pripravi poročila. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Referenčno obdobje (npr. od 1. julija N–1 do 30. junija N). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Navedba finančnih instrumentov/pooblastil in programov, ki jih zajema revizijsko poročilo. Navedba sporazuma o financiranju, na katerega se nanaša poročilo (sporazum o financiranju). |
| --- | --- |

1.3

2.   Revizija sistemov notranjih kontrol, ki jih uporabljajo EIB/EIF ali druge mednarodne finančne institucije

Rezultati zunanje revizije sistema notranjih kontrol EIB ali drugih mednarodnih finančnih institucij, v katerih je udeležena država članica, pri kateri se ocenjujeta vzpostavitev in učinkovitost tega sistema notranjih kontrol in ki zajema naslednje elemente:

| 2.1 | Postopek potrditve pooblastila. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Postopek ocene in izbire finančnih posrednikov: uradna ocena in ocena kakovosti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Postopek odobritve transakcij s finančnimi posredniki in podpis ustreznih sporazumov o financiranju. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Postopki za spremljanje finančnih posrednikov v zvezi s:






  2.4.1 | poročanjem finančnih posrednikov; |
| --- | --- | --- |

2.4

2.4.1

poročanjem finančnih posrednikov;

| 2.4.2 | vodenjem evidenc; |
| --- | --- |

2.4.2

vodenjem evidenc;

| 2.4.3 | izplačili končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

2.4.3

izplačili končnim prejemnikom;

| 2.4.4 | upravičenostjo do podpore za končne prejemnike; |
| --- | --- |

2.4.4

upravičenostjo do podpore za končne prejemnike;

| 2.4.5 | provizijami za upravljanje in stroški, ki jih zaračunavajo finančni posredniki; |
| --- | --- |

2.4.5

provizijami za upravljanje in stroški, ki jih zaračunavajo finančni posredniki;

| 2.4.6 | zahtevami glede prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja; |
| --- | --- |

2.4.6

zahtevami glede prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja;

| 2.4.7 | izvajanjem zahtev glede državne pomoči s strani finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

2.4.7

izvajanjem zahtev glede državne pomoči s strani finančnih posrednikov;

| 2.4.8 | različno obravnavo vlagateljev, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

2.4.8

različno obravnavo vlagateljev, kadar je to potrebno;

| 2.4.9 | skladnostjo z veljavnim pravom Unije glede pranja denarja, financiranjem terorizma, izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami ali davčnimi utajami. |
| --- | --- |

2.4.9

skladnostjo z veljavnim pravom Unije glede pranja denarja, financiranjem terorizma, izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami ali davčnimi utajami.

| 2.5 | Sistemi za obdelavo plačil, prejetih od organa upravljanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sistemi za izračun in plačilo zneskov, povezanih s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Sistemi za obdelavo plačil finančnim posrednikom. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sistemi za obdelavo obresti in drugih dobičkov iz podpore iz skladov finančnim instrumentom. |
| --- | --- |

2.8

V zvezi s točkami 2.1, 2.2 in 2.3: po predložitvi prvega letnega revizijskega poročila se navedejo zgolj informacije o posodobitvah ali spremembah vzpostavljenih postopkov ali ureditev.

| 2.9 | Poleg elementov iz točk 2.1 do 2.8 letno revizijsko poročilo za zadnje obračunsko leto zajema še naslednje elemente:






  2.9.1 | uporaba različne obravnave vlagateljev; |
| --- | --- | --- |

2.9

2.9.1

uporaba različne obravnave vlagateljev;

| 2.9.2 | doseženo množiteljsko razmerje v primerjavi z množiteljskim razmerjem, dogovorjenim v sporazumih o jamstvu za finančne instrumente, ki izdajajo jamstva; |
| --- | --- |

2.9.2

doseženo množiteljsko razmerje v primerjavi z množiteljskim razmerjem, dogovorjenim v sporazumih o jamstvu za finančne instrumente, ki izdajajo jamstva;

| 2.9.3 | uporaba obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, plačani finančnim instrumentom v skladu s členom 60; |
| --- | --- |

2.9.3

uporaba obresti in drugih dobičkov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov, plačani finančnim instrumentom v skladu s členom 60;

| 2.9.4 | uporaba virov, vrnjenih finančnim instrumentom, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, do konca obdobja upravičenosti, ter ureditve, vzpostavljene za uporabo teh virov po koncu obdobja upravičenosti v skladu s členom 62. |
| --- | --- |

2.9.4

uporaba virov, vrnjenih finančnim instrumentom, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, do konca obdobja upravičenosti, ter ureditve, vzpostavljene za uporabo teh virov po koncu obdobja upravičenosti v skladu s členom 62.

3.   Ugotovitve revizije

| 3.1 | Ugotovitev, ali lahko zunanja revizijska družba v skladu z veljavnimi pravili predloži razumno zagotovilo glede vzpostavitve in učinkovitosti sistema notranjih kontrol, ki so ga uvedle EIB ali druge mednarodne finančne institucije, v katerih je udeležena država članica, po elementih iz oddelka 2. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz opravljenega revizijskega dela.
  Točki 3.1 in 3.2 temeljita na rezultatih revizijskega dela iz oddelka 2 in po potrebi upoštevata rezultate drugega nacionalnega revizijskega dela ali revizijskega dela Unije, opravljenega v zvezi z istim telesom, ki izvaja finančne instrumente, ali z istim pooblastilom za finančne instrumente. |
| --- | --- |

3.2

Točki 3.1 in 3.2 temeljita na rezultatih revizijskega dela iz oddelka 2 in po potrebi upoštevata rezultate drugega nacionalnega revizijskega dela ali revizijskega dela Unije, opravljenega v zvezi z istim telesom, ki izvaja finančne instrumente, ali z istim pooblastilom za finančne instrumente.

---

PRILOGA XXII

PREDLOGA ZA REVIZIJSKO STRATEGIJO – ČLEN 78

1.   UVOD

| (a) | Navedba programov (naslovi in številke CCI (1), skladi in obdobje, zajeto z revizijsko strategijo. |
| --- | --- |

(a)

Navedba programov (naslovi in številke CCI (1), skladi in obdobje, zajeto z revizijsko strategijo.

| (b) | Navedba revizijskega organa, ki je pristojen za pripravo, spremljanje in posodabljanje revizijske strategije, ter morebitnih drugih teles, ki so prispevala k temu dokumentu. |
| --- | --- |

(b)

Navedba revizijskega organa, ki je pristojen za pripravo, spremljanje in posodabljanje revizijske strategije, ter morebitnih drugih teles, ki so prispevala k temu dokumentu.

| (c) | Navedba ravni revizijskega organa (nacionalno, regionalno ali lokalno javno telo) in telesa, v okviru katerega deluje; |
| --- | --- |

(c)

Navedba ravni revizijskega organa (nacionalno, regionalno ali lokalno javno telo) in telesa, v okviru katerega deluje;

| (d) | Sklic na izjavo o poslanstvu, listino o reviziji ali nacionalno zakonodajo (če je ustrezno), ki vsebujejo navedbo funkcij in pristojnosti revizijskega organa in drugih teles, ki izvajajo revizije v okviru njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

(d)

Sklic na izjavo o poslanstvu, listino o reviziji ali nacionalno zakonodajo (če je ustrezno), ki vsebujejo navedbo funkcij in pristojnosti revizijskega organa in drugih teles, ki izvajajo revizije v okviru njegove pristojnosti;

| (e) | Potrdilo revizijskega organa, da so telesa, ki izvajajo revizije, funkcionalno in organizacijsko neodvisna. |
| --- | --- |

(e)

Potrdilo revizijskega organa, da so telesa, ki izvajajo revizije, funkcionalno in organizacijsko neodvisna.

2.   OCENA TVEGANJA

| (a) | Pojasnilo glede uporabljene metode za oceno tveganja ter |
| --- | --- |

(a)

Pojasnilo glede uporabljene metode za oceno tveganja ter

| (b) | notranji postopki za posodabljanje ocene tveganja. |
| --- | --- |

(b)

notranji postopki za posodabljanje ocene tveganja.

3.   METODOLOGIJA

3.1   Pregled

| (a) | Sklic na mednarodno sprejete revizijske standarde, ki jih bo revizijski organ uporabljal pri svojem revizijskem delu. |
| --- | --- |

(a)

Sklic na mednarodno sprejete revizijske standarde, ki jih bo revizijski organ uporabljal pri svojem revizijskem delu.

| (b) | Informacije o tem, kako bo revizijski organ pridobil zagotovilo v zvezi s programi s standardnim upravljavskim in kontrolnim sistemom ter v zvezi s programi z okrepljenimi sorazmernejšimi ureditvami (opis najpomembnejših elementov – vrst revizij in njihovega obsega). |
| --- | --- |

(b)

Informacije o tem, kako bo revizijski organ pridobil zagotovilo v zvezi s programi s standardnim upravljavskim in kontrolnim sistemom ter v zvezi s programi z okrepljenimi sorazmernejšimi ureditvami (opis najpomembnejših elementov – vrst revizij in njihovega obsega).

| (c) | Navedba postopkov, vzpostavljenih za pripravo letnega poročila o kontroli in letnega revizijskega mnenja, ki se predložita Komisiji v skladu s členom 77(3) te uredbe, s potrebnimi izjemami za programe Interreg na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kot je določeno v členu 49 uredbe o Interreg. |
| --- | --- |

(c)

Navedba postopkov, vzpostavljenih za pripravo letnega poročila o kontroli in letnega revizijskega mnenja, ki se predložita Komisiji v skladu s členom 77(3) te uredbe, s potrebnimi izjemami za programe Interreg na podlagi posebnih pravil za revizije operacij, ki se uporabljajo za programe Interreg, kot je določeno v členu 49 uredbe o Interreg.

| (d) | Navedba revizijskih priročnikov ali postopkov, ki vsebujejo opis glavnih faz revizijskega dela, vključno z razvrščanjem in obravnavo napak, odkritih med pripravo letnega poročila o kontroli, ki se predloži Komisiji v skladu s točko (b) člena 77(3). |
| --- | --- |

(d)

Navedba revizijskih priročnikov ali postopkov, ki vsebujejo opis glavnih faz revizijskega dela, vključno z razvrščanjem in obravnavo napak, odkritih med pripravo letnega poročila o kontroli, ki se predloži Komisiji v skladu s točko (b) člena 77(3).

| (e) | Za programe Interreg navedba posebnih revizijskih ureditev in pojasnilo, kako namerava revizijski organ zagotoviti sodelovanje s Komisijo v zvezi z revizijami operacij v okviru skupnega vzorca za Interreg, ki ga pripravi Komisija v skladu s členom 49 uredbe o Interreg. |
| --- | --- |

(e)

Za programe Interreg navedba posebnih revizijskih ureditev in pojasnilo, kako namerava revizijski organ zagotoviti sodelovanje s Komisijo v zvezi z revizijami operacij v okviru skupnega vzorca za Interreg, ki ga pripravi Komisija v skladu s členom 49 uredbe o Interreg.

| (f) | Za programe Interreg bo v skladu s členom 49 uredbe o Interreg morda treba opraviti dodatno revizijsko delo (sklic na posebne revizijske ureditve v zvezi s tem in na nadaljnje ukrepe, izvedene na podlagi tega dodatnega revizijskega dela). |
| --- | --- |

(f)

Za programe Interreg bo v skladu s členom 49 uredbe o Interreg morda treba opraviti dodatno revizijsko delo (sklic na posebne revizijske ureditve v zvezi s tem in na nadaljnje ukrepe, izvedene na podlagi tega dodatnega revizijskega dela).

3.2   Revizije pravilnega delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov (revizije sistemov)

Navedba teles/struktur, ki bodo predmet revizije, ter relevantnih ključnih zahtev v okviru revizije sistemov. Seznam vključuje vsa telesa, ki so bila imenovana v zadnjih dvanajstih mesecih.

Kadar je ustrezno, sklic na revizijsko telo, na katerega se za izvedbo teh revizij zanaša revizijski organ.

Navedba vseh revizij sistemov, ki zadevajo posebna tematska področja ali telesa, kot so:

| (a) | kakovost in število administrativnih preverjanj upravljanja in preverjanj upravljanja na kraju samem, kar zadeva veljavno pravo, kot so pravila javnega naročanja, pravila o državni pomoči ali okoljske zahteve; |
| --- | --- |

(a)

kakovost in število administrativnih preverjanj upravljanja in preverjanj upravljanja na kraju samem, kar zadeva veljavno pravo, kot so pravila javnega naročanja, pravila o državni pomoči ali okoljske zahteve;

| (b) | kakovost izbora projektov ter upravljalnih preverjanj na ravni organa upravljanja ali posredniškega telesa; |
| --- | --- |

(b)

kakovost izbora projektov ter upravljalnih preverjanj na ravni organa upravljanja ali posredniškega telesa;

| (c) | vzpostavitev in izvajanje finančnih instrumentov na ravni teles, ki izvajajo finančne instrumente; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev in izvajanje finančnih instrumentov na ravni teles, ki izvajajo finančne instrumente;

| (d) | delovanje in varnost elektronskih sistemov ter njihova povezava s sistemom Komisije za elektronsko izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

(d)

delovanje in varnost elektronskih sistemov ter njihova povezava s sistemom Komisije za elektronsko izmenjavo podatkov;

| (e) | zanesljivost podatkov, ki jih organ upravljanja zagotovi o ciljnih vrednostih in mejnikih ter o napredku, ki ga program dosega pri uresničevanju svojih ciljev; |
| --- | --- |

(e)

zanesljivost podatkov, ki jih organ upravljanja zagotovi o ciljnih vrednostih in mejnikih ter o napredku, ki ga program dosega pri uresničevanju svojih ciljev;

| (f) | finančni popravki (in odbitki iz obračunov); |
| --- | --- |

(f)

finančni popravki (in odbitki iz obračunov);

| (g) | izvajanje učinkovitih in sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij, podprtih z oceno tveganja za goljufije. |
| --- | --- |

(g)

izvajanje učinkovitih in sorazmernih ukrepov za preprečevanje goljufij, podprtih z oceno tveganja za goljufije.

3.3   Revizije operacij

3.3.1   Za vse programe, razen za programe Interreg

| (a) | Opis metodologije vzorčenja (ali sklic na notranji dokument, v katerem je opisana), ki se uporabi v skladu s členom 79 (ter drugih posebnih postopkov, vzpostavljenih za revizije operacij, in sicer v zvezi z razvrščanjem in obravnavo odkritih napak, vključno s primeri suma goljufij). |
| --- | --- |

(a)

Opis metodologije vzorčenja (ali sklic na notranji dokument, v katerem je opisana), ki se uporabi v skladu s členom 79 (ter drugih posebnih postopkov, vzpostavljenih za revizije operacij, in sicer v zvezi z razvrščanjem in obravnavo odkritih napak, vključno s primeri suma goljufij).

| (b) | Predloži se ločen opis za leta, v katerih se države članice za enega ali več programov odločijo uporabiti okrepljene sorazmernejše ureditve v skladu s členom 83. |
| --- | --- |

(b)

Predloži se ločen opis za leta, v katerih se države članice za enega ali več programov odločijo uporabiti okrepljene sorazmernejše ureditve v skladu s členom 83.

3.3.2   Za programe Interreg

| (a) | Opis obravnave ugotovitev in napak, ki se uporabi v skladu s členom 49(1) uredbe o Interreg (ali sklic na notranji dokument, v katerem je ta obravnava opisana), ter drugih posebnih postopkov, vzpostavljenih za revizije operacij, in sicer v zvezi s skupnim vzorcem za Interreg, ki ga Komisija pripravi vsako leto. |
| --- | --- |

(a)

Opis obravnave ugotovitev in napak, ki se uporabi v skladu s členom 49(1) uredbe o Interreg (ali sklic na notranji dokument, v katerem je ta obravnava opisana), ter drugih posebnih postopkov, vzpostavljenih za revizije operacij, in sicer v zvezi s skupnim vzorcem za Interreg, ki ga Komisija pripravi vsako leto.

| (b) | Za leta, ko skupni vzorec za revizijo operacij za programe Interreg ne vključuje operacij ali vzorčnih enot iz zadevnega programa in kadar revizijski organ izvede vzorčenje v skladu s členom 49(10) uredbe o Interreg, se predloži ločen opis. |
| --- | --- |

(b)

Za leta, ko skupni vzorec za revizijo operacij za programe Interreg ne vključuje operacij ali vzorčnih enot iz zadevnega programa in kadar revizijski organ izvede vzorčenje v skladu s členom 49(10) uredbe o Interreg, se predloži ločen opis.

V primeru vzorčenja iz točke (b) se vključi opis metodologije vzorčenja, ki jo uporabi revizijski organ, ter drugih posebnih postopkov za revizije operacij, in sicer v zvezi z razvrščanjem in obravnavo odkritih napak itd.

3.4   Revizije obračunov

Opis revizijskega pristopa k reviziji obračunov.

3.5   Preverjanje izjave o upravljanju

Sklic na notranje postopke, ki določajo delo, vključeno v preverjanje trditev iz izjave o upravljanju, ki jo je pripravil organ upravljanja za namen revizijskega mnenja.

4.   NAČRTOVANO REVIZIJSKO DELO

| (a) | Opis in utemeljitev prednostnih nalog revizije in ciljev v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma, skupaj z razlago povezave med rezultati ocene tveganja in načrtovanim revizijskim delom. |
| --- | --- |

(a)

Opis in utemeljitev prednostnih nalog revizije in ciljev v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma, skupaj z razlago povezave med rezultati ocene tveganja in načrtovanim revizijskim delom.

| (b) | Okvirni časovni razpored revizij sistema, vključno z revizijami, ki so usmerjene v posebna tematska področja, v zvezi s tekočim obračunskim letom ter naslednjima obračunskima letoma, kot je navedeno v nadaljevanju:












  Organi/telesa ali posebna tematska področja, ki bodo predmet revizije | CCI | Naslov programa | Telo, pristojno za revizijo | Rezultat ocene tveganja | 20xx
  Cilj in obseg revizije | 20xx
  Cilj in obseg revizije | 20xx
  Cilj in obseg revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

(b)

Okvirni časovni razpored revizij sistema, vključno z revizijami, ki so usmerjene v posebna tematska področja, v zvezi s tekočim obračunskim letom ter naslednjima obračunskima letoma, kot je navedeno v nadaljevanju:

Organi/telesa ali posebna tematska področja, ki bodo predmet revizije

CCI

Naslov programa

Telo, pristojno za revizijo

Rezultat ocene tveganja

20xx

Cilj in obseg revizije

20xx

Cilj in obseg revizije

20xx

Cilj in obseg revizije

5.   VIRI

| (a) | Organizacijska shema revizijskega organa. |
| --- | --- |

(a)

Organizacijska shema revizijskega organa.

| (b) | Navedba načrtovanih virov, ki bodo dodeljeni v zvezi s tekočim obračunskim letom in naslednjima obračunskima letoma (vključno z informacijami o morebitnem načrtovanem zunanjem izvajanju in njegovem obsegu, kadar je ustrezno). |
| --- | --- |

(b)

Navedba načrtovanih virov, ki bodo dodeljeni v zvezi s tekočim obračunskim letom in naslednjima obračunskima letoma (vključno z informacijami o morebitnem načrtovanem zunanjem izvajanju in njegovem obsegu, kadar je ustrezno).

---

(1)  Navedba programov, zajetih s skupnim upravljavskim in kontrolnim sistemom, če je pripravljena ena sama strategija za več programov.

---

PRILOGA XXIII

PREDLOGA ZA ZAHTEVKE ZA PLAČILO – ČLEN 91(3)

ZAHTEVEK ZA PLAČILO

EVROPSKA KOMISIJA

| | |
| --- | --- |
| Zadevni sklad (1): | <type="S" input="S" > (2) |
| Referenčna št. Komisije (CCI): | <type="S" input="S"> |
| Ime programa: | <type="S" input="G"> |
| Odločitev Komisije: | <type="S" input="G"> |
| Datum odločitve Komisije: | <type="D" input="G"> |
| Številka zahtevka za plačilo: | <type="N" input="G"> |
| Datum predložitve zahtevka za plačilo: | <type="D" input="G"> |
| Nacionalna referenca (izbirno): | <type="S" maxlength="250" input="M"> |
| | |

Zadevni sklad (1):

<type="S" input="S" > (2)

Referenčna št. Komisije (CCI):

<type="S" input="S">

Ime programa:

<type="S" input="G">

Odločitev Komisije:

<type="S" input="G">

Datum odločitve Komisije:

<type="D" input="G">

Številka zahtevka za plačilo:

<type="N" input="G">

Datum predložitve zahtevka za plačilo:

<type="D" input="G">

Nacionalna referenca (izbirno):

<type="S" maxlength="250" input="M">

V skladu s členom 91 se ta zahtevek za plačilo nanaša na obračunsko leto:

| od (3) | <type="D" input="G"> | do: | <type="D" input="G"> |
| --- | --- | --- | --- |

od (3)

<type="D" input="G">

do:

<type="D" input="G">

Izdatki, razčlenjeni po prednostnih nalogah in po potrebi kategoriji regije, kakor so vneseni v obračun telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

(vključno s prispevki iz programa, plačanimi finančnim instrumentom (člen 92) in predujmi, izplačanimi v okviru državne pomoči (člen 92(5))

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Prednostna naloga | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (4) | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4) | Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4) | Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3) | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prednostna naloga 1 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (4)

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4)

Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4)

Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3)

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

ALI

Izdatki, razčlenjeni po specifičnih ciljih, kakor so vneseni v obračun organa upravljanja

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Specifični cilj | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4) | Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4) | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Specifični cilj 1 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(5) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj tehnične pomoči | | | | |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki)

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4)

Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4)

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(5) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj tehnične pomoči

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Prednostna naloga | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (') | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4) | Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4) | Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3) | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prednostna naloga 1 | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type='S' input='C'> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (')

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) člena 91(3) in točko (c) člena 91(4)

Skupni znesek prispevka Unije v skladu s točkama (a) in (b) člena 91(4)

Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3)

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (c) člena 91(3)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prednostna naloga 1

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type='S' input='C'>

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

IZJAVA

Telo, ki opravlja računovodsko funkcijo/organ upravljanja z validacijo tega zahtevka za plačilo zahteva plačilo spodaj navedenih zneskov.

| Zastopnik telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo:
  Ali
  Zastopnik organa upravljanja, pristojnega za računovodsko funkcijo: | <type="S" input="G"> |
| --- | --- |

Zastopnik telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo:

Ali

Zastopnik organa upravljanja, pristojnega za računovodsko funkcijo:

<type="S" input="G">

ZAHTEVEK ZA PLAČILO

| SKLAD | | |
| --- | --- | --- |
| Manj razvite regije | Regije v prehodu | Bolj razvite regije | Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

SKLAD

Manj razvite regije

Regije v prehodu

Bolj razvite regije

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

(A)

(B)

(C)

(D)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

OPOMBE

| |
| --- |

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regij (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

| SKLAD | ZNESEK |
| --- | --- |
| <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

SKLAD

ZNESEK

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Sklad | | Zneski |
| --- | --- | --- |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="G"> |
| <type="S" input="G"> | Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="G"> |

Sklad

Zneski

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="G">

<type="S" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="G">

OPOMBE

| |
| --- |

Plačilo se izvrši na naslednji bančni račun:

| Opredeljeno telo | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| --- | --- |
| Banka | <type="S" maxlength="150" input="G"> |
| BIC | <type="S" maxlength="11" input="G"> |
| IBAN bančnega računa: | <type="S" maxlength="34" input="G"> |
| Imetnik računa (če ni isti kot opredeljeno telo) | <type="S" maxlength="150" input="G"> |

Opredeljeno telo

<type="S" maxlength="150" input="G">

Banka

<type="S" maxlength="150" input="G">

BIC

<type="S" maxlength="11" input="G">

IBAN bančnega računa:

<type="S" maxlength="34" input="G">

Imetnik računa (če ni isti kot opredeljeno telo)

<type="S" maxlength="150" input="G">

Dodatek 1

Informacije o prispevkih iz programa, ki so bili plačani finančnim instrumentom v skladu s členom 92 in vključeni v zahtevke za plačilo (kumulativno od začetka programa)

| Prednostna naloga | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Prednostna naloga 1 | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regij (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (6) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (6)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (7) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Specifični cilj 1 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (7)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 2

Informacije o izdatkih, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni – razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (kumulativno od začetka programskega obdobja)

| Prednostna naloga | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (8) | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | Javna | Skupaj | Javna |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prednostna naloga 1 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (8)

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (9)

Skupaj

Javna

Skupaj

Javna

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 3

Informacije o izdatkih, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (kumulativno od začetka programskega obdobja) za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Skupaj
  (B) | Javna
  (C) | Skupaj
  (D) | Javna
  (E) |
| Specifični cilj 1 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(5) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="M"> |

Specifični cilj

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki)

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (10)

(A)

Skupaj

(B)

Javna

(C)

Skupaj

(D)

Javna

(E)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(5) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="M">

Dodatek 4

Predujmi, izplačani v okviru državne pomoči (člen 91(5)) in vključeni v zahtevke za plačilo (kumulativno od začetka programa)

| Prednostna naloga | Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (11) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačilu predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (11)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačilu predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regij (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ESPRA), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (12) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po plačilu predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (12)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po plačilu predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (13) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po plačilu predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Specifični cilj 1 | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (13)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po plačilu predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Če se program nanaša na več skladov, je treba zahtevek za plačilo poslati ločeno za vsak posamezni sklad.

(2)  Legenda:

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator, Cu = valuta;

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

(3)  Prvi dan obračunskega leta samodejno vkodira elektronski sistem.

(4)  Pri ESPRA se sofinanciranje nanaša le na „skupne upravičene javne izdatke“. Zato se bo v primeru ESPRA osnova za izračun v tej predlogi samodejno spremenila v „javni izdatki“.

(5)  Ta znesek se ne vključi v zahtevek za plačilo.

(6)  Ta znesek se ne vključi v zahtevek za plačilo.

(7)  Ta znesek se ne vključi v zahtevek za plačilo.

(8)  Pri ESPRA se sofinanciranje nanaša le na „skupne upravičene javne izdatke“. Zato se bo v primeru ESPRA osnova za izračun v tej predlogi samodejno spremenila v „javni izdatki“.

(9)  Zneski v tem stolpcu se morajo ujemati z zneski iz prve razpredelnice Priloge XXIII.

(10)  Zneski v tem stolpcu se morajo ujemati z zneski iz prve razpredelnice Priloge XXIII.

(11)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

(12)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

(13)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

---

PRILOGA XXIV

PREDLOGA ZA OBRAČUN – TOČKA (A) ČLENA 98(1)

OBRAČUN ZA OBRAČUNSKO LETO

| <type="D" – type="D" input="S"> |
| --- |

<type="D" – type="D" input="S">

EVROPSKA KOMISIJA

| | |
| --- | --- |
| Zadevni sklad (1): | <type="S" input="S" > (2) |
| Referenčna št. Komisije (CCI): | <type="S" input="S"> |
| Ime programa: | <type="S" input="G"> |
| Odločitev Komisije: | <type="S" input="G"> |
| Datum odločitve Komisije: | <type="D" input="G"> |
| Različica obračuna: | <type="S" input="G"> |
| Datum predložitve obračuna: | <type="D" input="G"> |
| Nacionalna referenca (izbirno): | <type="S" maxlength="250" input="M"> |
| | |

Zadevni sklad (1):

<type="S" input="S" > (2)

Referenčna št. Komisije (CCI):

<type="S" input="S">

Ime programa:

<type="S" input="G">

Odločitev Komisije:

<type="S" input="G">

Datum odločitve Komisije:

<type="D" input="G">

Različica obračuna:

<type="S" input="G">

Datum predložitve obračuna:

<type="D" input="G">

Nacionalna referenca (izbirno):

<type="S" maxlength="250" input="M">

IZJAVE

Organ upravljanja/telo, ki opravlja računovodsko funkcijo, pristojno za program, potrjuje, da:

| (1) | so obračuni popolni, natančni in verodostojni; |
| --- | --- |

(1)

so obračuni popolni, natančni in verodostojni;

| (2) | so določbe iz točk (b) in (c) člena 76(1) upoštevane.






  Zastopnik organa upravljanja/telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo: | <type="S" input="G"> |
| --- | --- | --- |

(2)

so določbe iz točk (b) in (c) člena 76(1) upoštevane.

Zastopnik organa upravljanja/telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo:

<type="S" input="G">

Organ upravljanja, pristojen za zadevni program, potrjuje, da:

| (1) | so izdatki, vneseni v obračune, skladni z veljavnim pravom ter so zakoniti in pravilni; |
| --- | --- |

(1)

so izdatki, vneseni v obračune, skladni z veljavnim pravom ter so zakoniti in pravilni;

| (2) | so upoštevane določbe iz uredb za posamezne sklade, člena 63(5) finančne uredbe ter točk (a) do (e) člena 74(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(2)

so upoštevane določbe iz uredb za posamezne sklade, člena 63(5) finančne uredbe ter točk (a) do (e) člena 74(1) te uredbe;

| (3) | so upoštevane določbe člena 82 glede dostopnosti dokumentov.






  Zastopnik organa upravljanja | <type="S" input="G"> |
| --- | --- | --- |

(3)

so upoštevane določbe člena 82 glede dostopnosti dokumentov.

Zastopnik organa upravljanja

<type="S" input="G">

Dodatek 1

Zneski, vneseni v računovodske sisteme računovodske funkcije – točka (a) člena 98(3)

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Prednostna naloga | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v zahtevke za plačilo za obračunsko leto, v skladu s točko (a) člena 98(3) | Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v zahtevke za plačilo za obračunsko leto, v skladu s točko (a) člena 98(3)

Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3)

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Specifični cilj | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme organa upravljanja in vključeni v plačilo za obračunsko leto v skladu s točko (a) člena 98(3) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Specifični cilj 1 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme organa upravljanja in vključeni v plačilo za obračunsko leto v skladu s točko (a) člena 98(3)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3)

(A)

(B)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima na primer razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropski teritorialni razvoj“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

Ta razpredelnica ne vključuje izdatkov, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni, razen pri izvajanju operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev.

| Prednostna naloga | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v zahtevke za plačilo za obračunsko leto, v skladu s točko (a) člena 98(3) | Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo, in vključeni v zahtevke za plačilo za obračunsko leto, v skladu s točko (a) člena 98(3)

Znesek za tehnično pomoč v skladu s točko (b) člena 91(3)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden v skladu s točko (a) člena 98(3)

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 2

Zneski, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni – točka (b) člena 98(3) in člen 98(7)

| Prednostna naloga | Umaknjeni zneski |
| --- | --- |
| Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo | Ustrezni javni prispevek |
| (A) | (B) |
| Prednostna naloga 1 | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Prednostna naloga

Umaknjeni zneski

Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo

Ustrezni javni prispevek

(A)

(B)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima na primer razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropski teritorialni razvoj“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Umaknjeni zneski |
| --- | --- |
| Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo | Ustrezni javni prispevek |
| (A) | (B) |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Prednostna naloga

Umaknjeni zneski

Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo

Ustrezni javni prispevek

(A)

(B)

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Umaknjeni zneski |
| --- | --- |
| Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo | Ustrezni javni izdatki |
| (A) | (B) |
| Specifični cilj 1 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 13(5) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Specifični cilj

Umaknjeni zneski

Skupni znesek izdatkov iz zahtevkov za plačilo

Ustrezni javni izdatki

(A)

(B)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 13(5) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Razčlenitev zneskov, ki so bili med obračunskim letom umaknjeni, po obračunskem letu izjave o ustreznih izdatkih

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

V zvezi z obračunskim letom, ki se konča 30. junija XX ... (skupaj)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Od tega zlasti zneski, ki so bili popravljeni na podlagi revizij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Dodatek 3

Zneski prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

(kumulativno od začetka programa) – točka (c) člena 98(3)

| Prednostna naloga | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s točko (b) člena 92(2) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Prednostna naloga 1 | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s točko (b) člena 92(2)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima na primer razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropski teritorialni razvoj“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (4) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (4)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s členom 92(2)(b)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e)) | Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka | Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s točko (b) člena 86(2) | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka |
| Specifični cilj 1 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Znesek, vključen v prvi zahtevek za plačilo in plačan finančnemu instrumentu v skladu s členom 92 (znaša lahko največ 30 % skupnega zneska prispevkov iz programa, ki so v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju odobreni za finančni(-e) instrument(e))

Ustrezni obračunani znesek iz člena 92(3) (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih finančnim instrumentom

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Skupni znesek prispevkov iz programa v skladu s točko (b) člena 86(2)

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 4

Uskladitev izdatkov – točka (d) člena 98(3) in člen 98(7)

| Prednostna naloga | Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji | Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe | Razlika | Opombe (obvezno v primeru razlik za vsako vrsto odbitka v skladu s členom 98(6)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme računovodske funkcije in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | (E = A – C) | (F = B – D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prednostna naloga 1 | | | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prednostna naloga

Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji

Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe

Razlika

Opombe (obvezno v primeru razlik za vsako vrsto odbitka v skladu s členom 98(6))

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme računovodske funkcije in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

(E = A – C)

(F = B – D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prednostna naloga 3

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji | Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe | Razlika | Opombe (obvezno v primeru razlik za vsako vrsto odbitka v skladu s členom 98(6)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme organa upravljanja in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | (E = A – C) | (F = B – D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Specifični cilj 1 | | | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Skupaj | | | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Specifični cilj

Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji

Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe

Razlika

Opombe (obvezno v primeru razlik za vsako vrsto odbitka v skladu s členom 98(6))

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme organa upravljanja in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

(E = A – C)

(F = B – D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Skupaj

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima na primer razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropski teritorialni razvoj“ (Interreg), ESPRA, če je ustrezno), ali pri programih, ki ne prilagajajo stopenj sofinanciranja znotraj prednostne naloge (specifični cilj), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji | Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe | Razlika | Opombe (obvezno v primeru razlike) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo | Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme računovodske funkcije in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | (E = A – C) | (F = B – D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | |

Prednostna naloga

Skupni znesek upravičenih izdatkov, vključenih v zahtevke za plačilo, ki so bili predloženi Komisiji

Izdatki, prijavljeni v skladu s členom 98 Uredbe

Razlika

Opombe (obvezno v primeru razlike)

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev, kakor so vneseni v sistem telesa, ki opravlja računovodsko funkcijo

Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so bili vneseni v računovodske sisteme računovodske funkcije in vključeni v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, ki je bil ali bo izveden pri izvajanju operacij, povezanih s specifičnimi cilji, za katere so omogočitveni pogoji izpolnjeni, ali operacijami, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

(E = A – C)

(F = B – D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="S" maxlength="500" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Od tega zneski, ki so bili v tekočem obračunu popravljeni na podlagi revizij operacij

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Dodatek 5

Informacije o izdatkih, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni

(kumulativno od začetka programskega obdobja)

| Prednostna naloga | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (6) | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | Javna | Skupaj | Javna |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prednostna naloga 1 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | | | |
| Manj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) (6)

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v skladu s točko (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (7)

Skupaj

Javna

Skupaj

Javna

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 6

Informacije o izdatkih, povezanih s specifičnimi cilji, za katere omogočitveni pogoji niso izpolnjeni

(kumulativno od začetka programskega obdobja) za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki) | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev | Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Skupaj
  (B) | Javna
  (C) | Skupaj
  (D) | Javna
  (E) |
| Specifični cilj 1 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 (AMIF) | | | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, financirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, financirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, financirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5) | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Tehnična pomoč v skladu s členom 37 | <type="S" input="G"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

Specifični cilj

Osnova za izračun (javni ali skupni izdatki)

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z neizpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6), razen operacij, ki prispevajo k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev

Znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, v smislu točk (a) ali (c) člena 91(3) ali prispevek Unije v skladu s členom 91(4) v povezavi z izpolnjenimi omogočitvenimi pogoji v smislu člena 15(5) ali (6) ali kot prispevek k izpolnjevanju omogočitvenih pogojev (8)

(A)

Skupaj

(B)

Javna

(C)

Skupaj

(D)

Javna

(E)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali členom 12(4) uredbe o IUMV (razen posebne tranzitne sheme) ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o IUMV (posebna tranzitna shema)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o IUMV

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali členom 12(2) uredbe o IUMV ali členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali členom 12(3) uredbe o IUMV ali členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 12(4) uredbe o IUMV ali členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali členom 12(6) uredbe o IUMV ali členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(2) uredbe o SNV ali s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(3) uredbe o SNV ali s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(4) uredbe o SNV ali s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(5) uredbe o SNV ali s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4 (AMIF)

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(2) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(3) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(4) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(5) uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, financirani v skladu s členom 19 uredbe o AMIF

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, financirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev v)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, financirani v skladu s členom 20 uredbe o AMIF (premestitev iz)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 36(5)

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Tehnična pomoč v skladu s členom 37

<type="S" input="G">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Dodatek 7

Predujmi, izplačani v okviru državne pomoči na podlagi člena 91(5) (kumulativno od začetka programa)

| Prednostna naloga | Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (9) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačilu predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | | | |
| Manj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Regije v prehodu | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Bolj razvite regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek, plačan v obliki predujmov (9)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačilu predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

Manj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

Manj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Regije v prehodu

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Bolj razvite regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Predloga se samodejno prilagodi na podlagi CCI. Tako ima na primer razpredelnica pri programih, ki ne vključujejo kategorij regije (Kohezijski sklad, SPP, cilj „evropski teritorialni razvoj“ (Interreg), ESPRA), naslednjo obliko:

| Prednostna naloga | Skupni znesek, ki je bil iz programa plačan v obliki predujmov (10) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačila predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prednostna naloga 1 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Prednostna naloga 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Prednostna naloga

Skupni znesek, ki je bil iz programa plačan v obliki predujmov (10)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačila predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Prednostna naloga 1

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Prednostna naloga 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Ali

Uporablja se za AMIF, SNV in IUMV

| Specifični cilj | Skupni znesek, ki je bil iz programa plačan v obliki predujmov (11) | Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačila predujma | Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Specifični cilj 1 | | | |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 2 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 3 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Specifični cilj 4 | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Skupaj | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> |

Specifični cilj

Skupni znesek, ki je bil iz programa plačan v obliki predujmov (11)

Znesek, ki je bil zajet v izdatke, ki so jih upravičenci plačali v treh letih po letu plačila predujma

Znesek, ki ni bil zajet v izdatke, ki so jih plačali upravičenci, in za katerega triletni rok še ni potekel

(A)

(B)

(C)

Specifični cilj 1

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 2

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali členom 12(1) uredbe o IUMV ali členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 3

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 12(1) uredbe o SNV ali s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Specifični cilj 4

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ukrepi, sofinancirani v skladu s členom 15(1) uredbe o AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Skupaj

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Če se program nanaša na več skladov, je treba obračune poslati ločeno za vsak posamezni sklad.

(2)  Legenda:

vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek, B = Boolov operator, Cu = valuta;

vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem

(3)  Ta znesek se ne vključi v zahtevke za plačilo.

(4)  Ta znesek se ne vključi v zahtevke za plačilo.

(5)  Ta znesek se ne vključi v zahtevek za plačilo.

(6)  Pri ESPRA se sofinanciranje nanaša le na „skupne upravičene javne izdatke“. Zato se bo v primeru ESPRA osnova za izračun v tej predlogi samodejno spremenila v „javni izdatki“.

(7)  Zneski v tem stolpcu se morajo ujemati z zneski iz prve razpredelnice Dodatka 1 Priloge XXIV.

(8)  Zneski v tem stolpcu se morajo ujemati z zneski iz prve razpredelnice Priloge XXIV.

(9)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

(10)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

(11)  Ta znesek je vključen v skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju operacij, kakor je navedeno v zahtevku za plačilo. Ker je državna pomoč po naravi javni izdatek, je ta skupni znesek enak javnemu izdatku.

---

PRILOGA XXV

DOLOČANJE STOPENJ FINANČNIH POPRAVKOV: PAVŠALNI IN EKSTRAPOLIRANI FINANČNI POPRAVKI – ČLEN 104(1)

1.   Elementi za uporabo ekstrapoliranih popravkov

Kadar se uporabijo ekstrapolirani finančni popravki, se stopnja finančnega popravka določi tako, da se rezultati pregleda reprezentativnega vzorca ekstrapolirajo na preostalo populacijo, iz katere je izhajal vzorec.

2.   Elementi, ki jih je treba upoštevati pri uporabi pavšalnih popravkov:

| (a) | teža resne oz. resnih pomanjkljivosti v povezavi z upravljavskim in kontrolnim sistemom kot celoto; |
| --- | --- |

(a)

teža resne oz. resnih pomanjkljivosti v povezavi z upravljavskim in kontrolnim sistemom kot celoto;

| (b) | pogostost in obseg resne oz. resnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(b)

pogostost in obseg resne oz. resnih pomanjkljivosti;

| (c) | obseg finančne škode za proračun Unije. |
| --- | --- |

(c)

obseg finančne škode za proračun Unije.

3.   Stopnja pavšalnega finančnega popravka se določi na naslednji način:

| (a) | kadar je resna pomanjkljivost tako temeljna, pogosta ali razširjena, da pomeni popoln neuspeh pri delovanju sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %; |
| --- | --- |

(a)

kadar je resna pomanjkljivost tako temeljna, pogosta ali razširjena, da pomeni popoln neuspeh pri delovanju sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %;

| (b) | kadar je resna pomanjkljivost tako pogosta in razširjena, da pomeni zelo resen neuspeh pri delovanju sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %; |
| --- | --- |

(b)

kadar je resna pomanjkljivost tako pogosta in razširjena, da pomeni zelo resen neuspeh pri delovanju sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %;

| (c) | kadar je resna pomanjkljivost posledica nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %; |
| --- | --- |

(c)

kadar je resna pomanjkljivost posledica nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %;

| (d) | kadar je resna pomanjkljivost posledica nedoslednega delovanja sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %. |
| --- | --- |

(d)

kadar je resna pomanjkljivost posledica nedoslednega delovanja sistema, zaradi česar sta ogroženi zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %.

Kadar po uporabi finančnega popravka v obračunskem letu pristojni organi ne sprejmejo popravnih ukrepov in se v naslednjem obračunskem letu ugotovi enaka resna pomanjkljivost, se lahko stopnja popravka zaradi vztrajanja resne pomanjkljivosti poviša na stopnjo, ki ne presega stopnje naslednje višje kategorije.

Kadar je višina pavšalne stopnje po preučitvi elementov, navedenih v oddelku 2, nesorazmerna, se lahko stopnja popravka zmanjša.

---

PRILOGA XXVI

METODOLOGIJA ZA DODELITEV SKUPNIH SREDSTEV PO POSAMEZNI DRŽAVI ČLANICI – ČLEN 109(2)

Metoda dodelitve za manj razvite regije, ki so upravičene do sredstev v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ – točka (a) člena 108(2)

| 1. | Dodelitev posamezni državi članici je vsota dodelitev za njene posamezne upravičene regije, ki se izračuna v skladu z naslednjim postopkom:






  (a) | določi se absolutni znesek na leto (v EUR), ki se izračuna tako, da se število prebivalcev zadevne regije pomnoži z razliko med njenim BDP na prebivalca, merjenim v standardih kupne moči, in povprečjem BDP na prebivalca (v standardih kupne moči) za EU-27; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

določi se absolutni znesek na leto (v EUR), ki se izračuna tako, da se število prebivalcev zadevne regije pomnoži z razliko med njenim BDP na prebivalca, merjenim v standardih kupne moči, in povprečjem BDP na prebivalca (v standardih kupne moči) za EU-27;

| (b) | uporabi se odstotni delež zgornjega absolutnega zneska, da se določijo finančna sredstva za zadevno regijo; ta odstotni delež je stopnjevan tako, da odraža relativno blaginjo, merjeno v standardih kupne moči, v državi članici, v kateri je upravičena regija, v primerjavi s povprečjem EU-27, npr.:






  (i) | za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je pod 82 % povprečja EU-27: 2,85 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

uporabi se odstotni delež zgornjega absolutnega zneska, da se določijo finančna sredstva za zadevno regijo; ta odstotni delež je stopnjevan tako, da odraža relativno blaginjo, merjeno v standardih kupne moči, v državi članici, v kateri je upravičena regija, v primerjavi s povprečjem EU-27, npr.:

(i)

za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je pod 82 % povprečja EU-27: 2,85 %;

| (ii) | za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je med 82 % in 99 % povprečja EU-27: 1,25 %; |
| --- | --- |

(ii)

za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je med 82 % in 99 % povprečja EU-27: 1,25 %;

| (iii) | za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je nad 99 % povprečja EU-27: 0,75 %; |
| --- | --- |

(iii)

za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je nad 99 % povprečja EU-27: 0,75 %;

| (c) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (b), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 570 EUR na brezposelno osebo, vendar le za število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(c)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (b), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 570 EUR na brezposelno osebo, vendar le za število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti v vseh manj razvitih regijah;

| (d) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (c), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 570 EUR za vsako mlado brezposelno osebo (v starostni skupini 15 do 24 let), vendar le za število mladih brezposelnih v tej regiji, ki presega število mladih, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti mladih v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(d)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (c), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 570 EUR za vsako mlado brezposelno osebo (v starostni skupini 15 do 24 let), vendar le za število mladih brezposelnih v tej regiji, ki presega število mladih, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti mladih v vseh manj razvitih regijah;

| (e) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (d), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 270 EUR na osebo (v starostni skupini 25 do 64 let), vendar le za število oseb v tej regiji, ki bi ga bilo treba odšteti, da bi se dosegla povprečna stopnja oseb z nizko izobrazbo (manj kot osnovnošolska izobrazba, osnovnošolska izobrazba in nižja sekundarna izobrazba) v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(e)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (d), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 270 EUR na osebo (v starostni skupini 25 do 64 let), vendar le za število oseb v tej regiji, ki bi ga bilo treba odšteti, da bi se dosegla povprečna stopnja oseb z nizko izobrazbo (manj kot osnovnošolska izobrazba, osnovnošolska izobrazba in nižja sekundarna izobrazba) v vseh manj razvitih regijah;

| (f) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (e), se po potrebi prišteje znesek 1 EUR na tono ekvivalenta CO2 na leto, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo število ton ekvivalenta CO2, za katerega država članica presega zastavljeni cilj emisij toplogrednih plinov zunaj sistema trgovanja z emisijami, določen za leto 2030, kot ga je leta 2016 predlagala Komisija; |
| --- | --- |

(f)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (e), se po potrebi prišteje znesek 1 EUR na tono ekvivalenta CO2 na leto, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo število ton ekvivalenta CO2, za katerega država članica presega zastavljeni cilj emisij toplogrednih plinov zunaj sistema trgovanja z emisijami, določen za leto 2030, kot ga je leta 2016 predlagala Komisija;

| (g) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (f), se prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 405 EUR na osebo, vendar le za z deležem prebivalstva regij pomnoženo neto migracijo iz držav zunaj Unije v zadevno državo članico od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(g)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (f), se prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 405 EUR na osebo, vendar le za z deležem prebivalstva regij pomnoženo neto migracijo iz držav zunaj Unije v zadevno državo članico od 1. januarja 2014.

Metoda dodelitve za regije v prehodu, ki so upravičene do sredstev v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ – točka (b) člena 108(2)

| 2. | Dodelitev posamezni državi članici je vsota dodelitev za njene posamezne upravičene regije, ki se izračuna v skladu z naslednjim postopkom:






  (a) | določi se najmanjša in največja teoretična intenzivnost pomoči za vsako upravičeno regijo v prehodu. Najnižja stopnja pomoči se določi na podlagi začetne povprečne intenzivnosti pomoči na prebivalca vseh bolj razvitih regij, ki znaša 15,2 EUR na prebivalca na leto. Najvišja stopnja pomoči se nanaša na teoretično regijo z BDP na prebivalca v višini 75 % povprečja EU-27 in se izračuna z uporabo metode, opredeljene v točkah (a) in (b) odstavka 1. Upošteva se 60 % zneska, izračunanega po tej metodi; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

določi se najmanjša in največja teoretična intenzivnost pomoči za vsako upravičeno regijo v prehodu. Najnižja stopnja pomoči se določi na podlagi začetne povprečne intenzivnosti pomoči na prebivalca vseh bolj razvitih regij, ki znaša 15,2 EUR na prebivalca na leto. Najvišja stopnja pomoči se nanaša na teoretično regijo z BDP na prebivalca v višini 75 % povprečja EU-27 in se izračuna z uporabo metode, opredeljene v točkah (a) in (b) odstavka 1. Upošteva se 60 % zneska, izračunanega po tej metodi;

| (b) | izračuna se znesek začetnih regionalnih dodelitev, pri čemer se upošteva BDP na prebivalca v regiji (v standardih kupne moči) na podlagi linearne interpolacije relativnega BDP na prebivalca v regiji v primerjavi s povprečjem EU-27; |
| --- | --- |

(b)

izračuna se znesek začetnih regionalnih dodelitev, pri čemer se upošteva BDP na prebivalca v regiji (v standardih kupne moči) na podlagi linearne interpolacije relativnega BDP na prebivalca v regiji v primerjavi s povprečjem EU-27;

| (c) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (b), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 560 EUR na brezposelno osebo, vendar le za število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(c)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (b), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 560 EUR na brezposelno osebo, vendar le za število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti v vseh manj razvitih regijah;

| (d) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (c), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 560 EUR za vsako mlado brezposelno osebo (starih od 15 do 24 let), vendar le za število mladih brezposelnih v tej regiji, ki presega število mladih, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti mladih v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(d)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (c), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 560 EUR za vsako mlado brezposelno osebo (starih od 15 do 24 let), vendar le za število mladih brezposelnih v tej regiji, ki presega število mladih, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja brezposelnosti mladih v vseh manj razvitih regijah;

| (e) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (d), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 250 EUR na osebo (starih od 25 do 64 let), vendar le za število oseb v tej regiji, ki bi ga bilo treba odšteti, da bi se dosegla povprečna stopnja oseb z nizko izobrazbo (manj kot osnovnošolska izobrazba, osnovnošolska izobrazba in nižja sekundarna izobrazba) v vseh manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(e)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (d), se po potrebi prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 250 EUR na osebo (starih od 25 do 64 let), vendar le za število oseb v tej regiji, ki bi ga bilo treba odšteti, da bi se dosegla povprečna stopnja oseb z nizko izobrazbo (manj kot osnovnošolska izobrazba, osnovnošolska izobrazba in nižja sekundarna izobrazba) v vseh manj razvitih regijah;

| (f) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (e), se po potrebi prišteje znesek 1 EUR na tono ekvivalenta CO2 na leto, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo število ton ekvivalenta CO2, za katerega država članica presega zastavljeni cilj emisij toplogrednih plinov zunaj sistema trgovanja z emisijami, določen za leto 2030, kot ga je leta 2016 predlagala Komisija; |
| --- | --- |

(f)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (e), se po potrebi prišteje znesek 1 EUR na tono ekvivalenta CO2 na leto, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo število ton ekvivalenta CO2, za katerega država članica presega zastavljeni cilj emisij toplogrednih plinov zunaj sistema trgovanja z emisijami, določen za leto 2030, kot ga je leta 2016 predlagala Komisija;

| (g) | k znesku, izračunanemu v skladu s točko (f), se prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 405 EUR na osebo, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo neto migracijo iz držav zunaj Unije v zadevno državo članico od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(g)

k znesku, izračunanemu v skladu s točko (f), se prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve letne premije v višini 405 EUR na osebo, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo neto migracijo iz držav zunaj Unije v zadevno državo članico od 1. januarja 2014.

Metoda dodelitve za bolj razvite regije, ki so upravičene do sredstev v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ – točka (c) člena 108(2)

| 3. | Skupna začetna teoretična finančna sredstva se izračunajo tako, da se intenzivnost pomoči na prebivalca in na leto v višini 15,2 EUR pomnoži s številom upravičenih prebivalcev. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Delež vsake zadevne države članice je vsota deležev njenih upravičenih regij, pri čemer se ti deleži določijo v skladu z naslednjimi merili in ponderirajo, kakor je prikazano:






  (a) | skupno število prebivalcev regije (ponder 20 %); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

skupno število prebivalcev regije (ponder 20 %);

| (b) | število brezposelnih oseb v regijah na ravni NUTS 2 s stopnjo brezposelnosti nad povprečjem vseh bolj razvitih regij (ponder 12,5 %); |
| --- | --- |

(b)

število brezposelnih oseb v regijah na ravni NUTS 2 s stopnjo brezposelnosti nad povprečjem vseh bolj razvitih regij (ponder 12,5 %);

| (c) | število dodatnih delovnih mest, ki je potrebno, da se doseže povprečna stopnja zaposlenosti (oseb v starosti 20 do 64 let) vseh bolj razvitih regij (ponder 20 %); |
| --- | --- |

(c)

število dodatnih delovnih mest, ki je potrebno, da se doseže povprečna stopnja zaposlenosti (oseb v starosti 20 do 64 let) vseh bolj razvitih regij (ponder 20 %);

| (d) | število dodatnih oseb v starosti 30 do 34 let s terciarno stopnjo izobrazbe, ki je potrebno, da se doseže povprečno število oseb (v starosti 30 do 34 let) s terciarno stopnjo izobrazbe vseh bolj razvitih regij (ponder 22,5 %); |
| --- | --- |

(d)

število dodatnih oseb v starosti 30 do 34 let s terciarno stopnjo izobrazbe, ki je potrebno, da se doseže povprečno število oseb (v starosti 30 do 34 let) s terciarno stopnjo izobrazbe vseh bolj razvitih regij (ponder 22,5 %);

| (e) | število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (v starosti 18 do 24 let), ki ga je treba odšteti, da se doseže povprečna stopnja mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (v starosti 18 do 24 let), vseh bolj razvitih regij (ponder 15 %); |
| --- | --- |

(e)

število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (v starosti 18 do 24 let), ki ga je treba odšteti, da se doseže povprečna stopnja mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (v starosti 18 do 24 let), vseh bolj razvitih regij (ponder 15 %);

| (f) | razlika med izmerjenim BDP v regiji (v standardih kupne moči) in teoretičnim BDP v regiji, če bi regija imela enak BDP na prebivalca kot najbogatejša regija na ravni NUTS 2 (ponder 7,5 %); |
| --- | --- |

(f)

razlika med izmerjenim BDP v regiji (v standardih kupne moči) in teoretičnim BDP v regiji, če bi regija imela enak BDP na prebivalca kot najbogatejša regija na ravni NUTS 2 (ponder 7,5 %);

| (g) | število prebivalcev regij na ravni NUTS 3 z gostoto prebivalstva pod 12,5 prebivalcev/km2 (ponder 2,5 %). |
| --- | --- |

(g)

število prebivalcev regij na ravni NUTS 3 z gostoto prebivalstva pod 12,5 prebivalcev/km2 (ponder 2,5 %).

| 5. | K zneskom za posamezno regijo na ravni NUTS 2, izračunanim v skladu s točko 4, se po potrebi prišteje znesek 1 EUR na tono ekvivalenta CO2 na leto, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo število ton ekvivalenta CO2, za katerega država članica presega zastavljeni cilj emisij toplogrednih plinov zunaj sistema trgovanja z emisijami, določen za leto 2030, kot ga je leta 2016 predlagala Komisija. |
| --- | --- |

5.

| 6. | K zneskom za posamezno regijo na ravni NUTS 2, izračunanim v skladu s točko 5, se prišteje znesek dodelitve letne premije v višini 405 EUR na osebo, vendar le za z deležem prebivalstva regije pomnoženo neto migracijo iz držav zunaj Unije v zadevno državo članico od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

6.

Metoda dodelitve za države članice, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada – člen 108(3)

| 7. | Finančna sredstva se izračunajo tako, da se povprečna intenzivnost pomoči na prebivalca na leto v višini 62,9 EUR pomnoži s številom upravičenih prebivalcev. Ta teoretična finančna sredstva, ki so dodeljena posamezni upravičeni državi članici, ustrezajo odstotnemu deležu, ki temelji na prebivalstvu, površini in blaginji te države, izračunajo pa se po naslednjem postopku:






  (a) | izračuna se aritmetično povprečje deleža prebivalstva in površine zadevne države članice v razmerju do skupnega prebivalstva in površine vseh upravičenih držav članic. Če pa delež celotnega prebivalstva države članice presega njen delež celotne površine za faktor pet ali več, kar odraža izjemno visoko gostoto prebivalstva, se za ta korak uporabi le delež celotnega prebivalstva; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

izračuna se aritmetično povprečje deleža prebivalstva in površine zadevne države članice v razmerju do skupnega prebivalstva in površine vseh upravičenih držav članic. Če pa delež celotnega prebivalstva države članice presega njen delež celotne površine za faktor pet ali več, kar odraža izjemno visoko gostoto prebivalstva, se za ta korak uporabi le delež celotnega prebivalstva;

| (b) | tako pridobljeni odstotni deleži se prilagodijo s koeficientom, ki ustreza tretjini odstotnega deleža, za katerega BND te države članice na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 presega povprečni BND na prebivalca vseh upravičenih držav članic (povprečje je izraženo s 100 %) oziroma ga ne dosega. |
| --- | --- |

(b)

tako pridobljeni odstotni deleži se prilagodijo s koeficientom, ki ustreza tretjini odstotnega deleža, za katerega BND te države članice na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 presega povprečni BND na prebivalca vseh upravičenih držav članic (povprečje je izraženo s 100 %) oziroma ga ne dosega.

Za vsako upravičeno državo članico delež sredstev iz Kohezijskega sklada ni večji od tretjine skupnih dodelitev, zmanjšane za sredstva, dodeljena za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), po uporabi odstavkov 10 do 16. S to prilagoditvijo se sorazmerno povečajo vse druge prerazporeditve, ki izhajajo iz odstavkov 1 do 6.

Metoda dodelitev za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) – člen 12

| 8. | Dodelitve sredstev po državah članicah, ki zajemajo čezmejno sodelovanje, nadnacionalno sodelovanje in sodelovanje najbolj oddaljenih regij, se določijo kot ponderirana vsota deležev, določenih v skladu z naslednjimi merili, ki so ponderirana, kot je navedeno:






  (a) | skupno število prebivalcev vseh obmejnih regij na ravni NUTS 3 in drugih regij na ravni NUTS 3, pri čemer vsaj polovica prebivalcev regij živi na območju v oddaljenosti do 25 kilometrov od meje (ponder 45,8 %); |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

skupno število prebivalcev vseh obmejnih regij na ravni NUTS 3 in drugih regij na ravni NUTS 3, pri čemer vsaj polovica prebivalcev regij živi na območju v oddaljenosti do 25 kilometrov od meje (ponder 45,8 %);

| (b) | število prebivalcev, ki živijo na območju v oddaljenosti do 25 km od mej (ponder 30,5 %); |
| --- | --- |

(b)

število prebivalcev, ki živijo na območju v oddaljenosti do 25 km od mej (ponder 30,5 %);

| (c) | skupno število prebivalcev držav članic (ponder 20 %); |
| --- | --- |

(c)

skupno število prebivalcev držav članic (ponder 20 %);

| (d) | skupno število prebivalcev najbolj oddaljenih regij (ponder 3,7 %). |
| --- | --- |

(d)

skupno število prebivalcev najbolj oddaljenih regij (ponder 3,7 %).

Delež čezmejne komponente ustreza vsoti ponderjev za merili (a) in (b). Delež nadnacionalne komponente ustreza ponderju za merilo (c). Delež sodelovanja najbolj oddaljenih regij ustreza ponderju za merilo (d).

Metoda dodelitve v okviru dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994 – točka (e) člena 110(1)

| 9. | Najbolj oddaljenim regijam in severnim redko poseljenim regijam na ravni NUTS 2 se dodelijo dodatne posebne dodelitve, ki ustrezajo intenzivnosti pomoči v višini 40 EUR na prebivalca na leto. Te dodelitve bodo razdeljene po regijah in državah članicah, in sicer sorazmerno glede na celotno prebivalstvo teh regij.
  Najnižji in najvišji zneski prerazporeditev iz skladov, ki podpirajo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo |
| --- | --- |

9.

Najnižji in najvišji zneski prerazporeditev iz skladov, ki podpirajo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo

| 10. | Da bi prispevali k doseganju ustrezne koncentracije kohezijskih sredstev v najmanj razvitih regijah in državah članicah ter k zmanjšanju neskladij v povprečni intenzivnosti pomoči na prebivalca, je zgornja meja (omejitev) za prerazporeditve iz skladov vsaki posamezni državi članici določena kot odstotek BDP te države članice, ki se izračuna po naslednjem ključu:






  (a) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je nižji od 55 % povprečja EU-27 na prebivalca: 2,3 % njihovega BDP; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je nižji od 55 % povprečja EU-27 na prebivalca: 2,3 % njihovega BDP;

| (b) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je enak ali višji od 68 % povprečja EU-27 na prebivalca: 1,5 % njihovega BDP; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je enak ali višji od 68 % povprečja EU-27 na prebivalca: 1,5 % njihovega BDP;

| (c) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je enak ali višji od 55 % in nižji od 68 % povprečja EU-27 na prebivalca: odstotek se izračuna z linearno interpolacijo med 2,3 % in 1,5 % njihovega BDP, kar povzroči sorazmerno zmanjšanje odstotka zgornje meje glede na povečanje blaginje. |
| --- | --- |

(c)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (v standardih kupne moči) za obdobje 2015–2017 je enak ali višji od 55 % in nižji od 68 % povprečja EU-27 na prebivalca: odstotek se izračuna z linearno interpolacijo med 2,3 % in 1,5 % njihovega BDP, kar povzroči sorazmerno zmanjšanje odstotka zgornje meje glede na povečanje blaginje.

Omejitev se uporablja vsako leto za projekcije Komisije v zvezi z BDP, z njo pa se po potrebi sorazmerno zmanjšajo vse prerazporeditve (razen za bolj razvite regije in cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg)) za zadevno državo članico, da bi dosegli največjo stopnjo prerazporeditve.

| 11. | Dodelitve za posamezno državo članico po pravilih, opisanih v odstavku 10, ne presegajo 107 % svoje realne ravni v programskem obdobju 2014–2020. Ta prilagoditev se uporablja sorazmerno za vse prerazporeditve zadevni državi članici (razen za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg)), da bi se spoštovala zgornja meja za prerazporeditve. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Najnižja skupna dodelitev iz skladov za državo članico ustreza 76 % vseh njenih posameznih dodelitev za obdobje 2014–2020. Najnižja skupna dodelitev iz skladov za državo članico, v kateri vsaj ena tretjina prebivalstva živi v regijah na ravni NUTS 2 z BDP na prebivalca (v standardih kupne moči), ki je manjši od 50 % povprečja EU-27, ustreza 85 % vseh njenih posameznih dodelitev za obdobje 2014–2020. Prilagoditve, potrebne za izpolnitev te zahteve, se izvedejo sorazmerno glede na dodelitve iz skladov, pri čemer se ne upoštevajo dodelitve v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Najvišja skupna dodelitev iz skladov za državo članico, katere BND na prebivalca (v standardih kupne moči) je najmanj 120 % povprečja EU-27, znaša 80 % vseh njenih posameznih dodelitev za obdobje 2014–2020. Najvišja skupna dodelitev iz skladov za državo članico, katere BND na prebivalca (v standardih kupne moči) je najmanj enak 110 % povprečja EU-27 ali ga presega in je pod 120 % tega povprečja, znaša 90 % vseh njenih posameznih dodelitev za obdobje 2014–2020. Prilagoditve, potrebne za izpolnitev te zahteve, se izvedejo sorazmerno glede na dodelitve iz skladov, pri čemer se ne upošteva dodelitev v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). Če ima država članica regije v prehodu, za katere se uporablja odstavek 16, se 25 % dodelitve te države članice za bolj razvite regije prerazporedi v dodelitev za regije v prehodu zadevne države članice. |
| --- | --- |

13.

Dopolnilne določbe

| 14. | Za vse regije, ki so bile v programskem obdobju 2014–2020 uvrščene med manj razvite regije, vendar njihov BDP na prebivalca presega 75 % povprečja EU-27 na prebivalca, minimalna letna raven podpore v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ znaša 60 % njihovih prejšnjih okvirnih povprečnih letnih dodelitev v okviru tega cilja, ki jih je Komisija izračunala v sklopu večletnega finančnega okvira 2014–2020. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nobena regija v prehodu ne prejme manj, kot bi prejela, če bi bila bolj razvita. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Najmanjša skupna dodelitev države članice za regije v prehodu, ki so bile regije v prehodu že v obdobju 2014-2020, ustreza najmanj 65 % skupnih dodelitev za te regije v obdobju 2014–2020 v tej državi članici. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ne glede na odstavke 10 do 13 se uporabljajo dodatne dodelitve iz odstavkov 18 do 23. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Skupni znesek 120 000 000 EUR se dodeli programu PEACE PLUS, kadar deluje v podporo miru in spravi ter v podporo nadaljevanju čezmejnega sodelovanja med severom in jugom. Poleg tega se za program PEACE PLUS nameni vsaj 60 000 000 EUR dodelitev za Irsko v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kadar se je število prebivalcev države članice med obdobjema 2007–2009 in 2016–2018 v povprečju zmanjšalo za več kot 1 % na leto, ta država članica prejme dodatno dodelitev, ki je enaka skupnemu upadu števila prebivalcev v času med tema obdobjema, pomnožena s 500 EUR. Kadar je ustrezno, se te dodatne dodelitve dodelijo manj razvitim regijam v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Manj razvite regije držav članic, ki so začele prejemati podporo iz skladov šele v programskem obdobju 2014–2020, prejmejo dodatno dodelitev v višini 400 000 000 EUR. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Zaradi izzivov, ki jih prinašata položaj otoških držav članic in oddaljenost nekaterih delov Unije, Malta in Ciper za strukturne sklade v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ vsaka prejmeta dodatno dodelitev v višini 100 000 000 EUR. Severna redko poseljena območja Finske prejmejo dodatno dodelitev v višini 100 000 000 EUR k znesku iz odstavka 9. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Za spodbujanje konkurenčnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest v nekaterih državah članicah se iz skladov zagotovijo naslednje dodatne dodelitve v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“:






  (a) | 200 000 000 EUR za regije v prehodu v Belgiji; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

200 000 000 EUR za regije v prehodu v Belgiji;

| (b) | 200 000 000 EUR za manj razvite regije v Bolgariji; |
| --- | --- |

(b)

200 000 000 EUR za manj razvite regije v Bolgariji;

| (c) | 1 550 000 000 EUR za Češko v okviru Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(c)

1 550 000 000 EUR za Češko v okviru Kohezijskega sklada;

| (d) | 100 000 000 EUR za Ciper v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

(d)

100 000 000 EUR za Ciper v okviru strukturnih skladov;

| (e) | 50 000 000 EUR za Estonijo v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

(e)

50 000 000 EUR za Estonijo v okviru strukturnih skladov;

| (f) | 650 000 000 EUR za regije v prehodu v Nemčiji, na katere se nanaša odstavek 16; |
| --- | --- |

(f)

650 000 000 EUR za regije v prehodu v Nemčiji, na katere se nanaša odstavek 16;

| (g) | 50 000 000 EUR za Malto v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

(g)

50 000 000 EUR za Malto v okviru strukturnih skladov;

| (h) | 600 000 000 EUR za manj razvite regije na Poljskem; |
| --- | --- |

(h)

600 000 000 EUR za manj razvite regije na Poljskem;

| (i) | 300 000 000 EUR za regije v prehodu na Portugalskem; |
| --- | --- |

(i)

300 000 000 EUR za regije v prehodu na Portugalskem;

| (j) | 350 000 000 EUR za bolj razvito regijo v Sloveniji; |
| --- | --- |

(j)

350 000 000 EUR za bolj razvito regijo v Sloveniji;

| 23. | Dodatnih 100 milijonov EUR v podporo čezmejnemu sodelovanju. Ta znesek dopolnjuje dodelitve sredstev po državah članicah v skladu s ponderiranimi merili iz točk (a) in (b) odstavka 8. |
| --- | --- |

23.

---