# Uradni list L 230/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 230 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6430. junij 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 230

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6430. junij 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/1068 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/1068 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2021/1069 z dne 28. junija 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2020/1579 glede nekaterih ribolovnih možnosti v Baltskem morju in spremembi Uredbe (EU) 2021/92 glede nekaterih ribolovnih možnosti za leto 2021 v vodah Unije in vodah zunaj Unije | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1070 z dne 28. junija 2021 o določitvi začasnih posebnih ukrepov za obvladovanje v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa (
  1
  ) | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1071 z dne 29. junija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/442 in Izvedbene uredbe (EU) 2021/521 v zvezi z mehanizmom, v skladu s katerim je treba za nekatere izdelke predložiti izvozno dovoljenje | 28 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/1072 z dne 28. junija 2021 o začasnem odstopanju od Sklepa 2013/471/EU o odobritvi dnevnic ter povrnitvi potnih stroškov članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in njihovim namestnikom zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji | 30 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 z dne 28. junija 2021 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 32 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko

4

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2021/1069 z dne 28. junija 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2020/1579 glede nekaterih ribolovnih možnosti v Baltskem morju in spremembi Uredbe (EU) 2021/92 glede nekaterih ribolovnih možnosti za leto 2021 v vodah Unije in vodah zunaj Unije

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1070 z dne 28. junija 2021 o določitvi začasnih posebnih ukrepov za obvladovanje v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa (
  1
  )

1

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1071 z dne 29. junija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/442 in Izvedbene uredbe (EU) 2021/521 v zvezi z mehanizmom, v skladu s katerim je treba za nekatere izdelke predložiti izvozno dovoljenje

28

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/1072 z dne 28. junija 2021 o začasnem odstopanju od Sklepa 2013/471/EU o odobritvi dnevnic ter povrnitvi potnih stroškov članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in njihovim namestnikom zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

30

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1073 z dne 28. junija 2021 o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/1

---

UREDBA (EU) 2021/1068 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. junija 2021

o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in postopki EU-homologacije za različne kategorije motorjev za necestno mobilno mehanizacijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in postopki EU-homologacije za različne kategorije motorjev za necestno mobilno mehanizacijo.

| (2) | Datumi, ki se uporabljajo za nove mejne vrednosti emisij, imenovane „stopnja V“ v Uredbi (EU) 2016/1628, so določeni, da bi proizvajalcem zagotovili jasne in izčrpne informacije ter ustrezno časovno obdobje za prehod na stopnjo V, hkrati pa znatno zmanjšali upravno breme za homologacijske organe. |
| --- | --- |

(2)

Datumi, ki se uporabljajo za nove mejne vrednosti emisij, imenovane „stopnja V“ v Uredbi (EU) 2016/1628, so določeni, da bi proizvajalcem zagotovili jasne in izčrpne informacije ter ustrezno časovno obdobje za prehod na stopnjo V, hkrati pa znatno zmanjšali upravno breme za homologacijske organe.

| (3) | Zaradi izbruha COVID-19 ter s tem povezanih motenj v dobavni verigi in proizvodnji so imeli proizvajalci necestne mobilne mehanizacije, opredeljeni kot „proizvajalci originalne opreme“ ali „OEM“ v Uredbi (EU) 2016/1628, težave pri upoštevanju rokov 30. junij 2020 in 31. december 2020 iz navedene uredbe za proizvodnjo in dajanje na trg mehanizacije, opremljene z nekaterimi kategorijami motorjev, ki so v skladu z manj strogimi mejnimi vrednostmi emisij od stopnje V. Uredba (EU) 2016/1628 je bila zato spremenjena z Uredbo (EU) 2020/1040 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se navedeni roki podaljšali za 12 mesecev. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi izbruha COVID-19 ter s tem povezanih motenj v dobavni verigi in proizvodnji so imeli proizvajalci necestne mobilne mehanizacije, opredeljeni kot „proizvajalci originalne opreme“ ali „OEM“ v Uredbi (EU) 2016/1628, težave pri upoštevanju rokov 30. junij 2020 in 31. december 2020 iz navedene uredbe za proizvodnjo in dajanje na trg mehanizacije, opremljene z nekaterimi kategorijami motorjev, ki so v skladu z manj strogimi mejnimi vrednostmi emisij od stopnje V. Uredba (EU) 2016/1628 je bila zato spremenjena z Uredbo (EU) 2020/1040 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se navedeni roki podaljšali za 12 mesecev.

| (4) | Ker stalne motnje v dobavni verigi in proizvodnji, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, še vedno povzročajo zamude pri proizvodnji in dajanju na trg mehanizacije, opremljene z drugimi kategorijami motorjev (in sicer motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW), ki so skladni z manj strogimi mejnimi vrednostmi emisij od tistih za stopnjo V, je zelo verjetno, da se proizvajalci originalne opreme ne bodo mogli držati rokov 30. junij 2021 in 31. december 2021 iz Uredbe (EU) 2016/1628 za proizvodnjo in dajanje mehanizacije, opremljene s temi motorji, na trg, ne da bi ti proizvajalci utrpeli resno gospodarsko škodo. |
| --- | --- |

(4)

Ker stalne motnje v dobavni verigi in proizvodnji, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, še vedno povzročajo zamude pri proizvodnji in dajanju na trg mehanizacije, opremljene z drugimi kategorijami motorjev (in sicer motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW), ki so skladni z manj strogimi mejnimi vrednostmi emisij od tistih za stopnjo V, je zelo verjetno, da se proizvajalci originalne opreme ne bodo mogli držati rokov 30. junij 2021 in 31. december 2021 iz Uredbe (EU) 2016/1628 za proizvodnjo in dajanje mehanizacije, opremljene s temi motorji, na trg, ne da bi ti proizvajalci utrpeli resno gospodarsko škodo.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer in da bi omogočili nemoteno delovanje notranjega trga, zagotovili pravno varnost in preprečili morebitne motnje na trgu, je treba podaljšati prehodne določbe iz Uredbe (EU) 2016/1628 za navedene kategorije motorjev. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer in da bi omogočili nemoteno delovanje notranjega trga, zagotovili pravno varnost in preprečili morebitne motnje na trgu, je treba podaljšati prehodne določbe iz Uredbe (EU) 2016/1628 za navedene kategorije motorjev.

| (6) | Glede na to, da podaljšanje prehodnih določb ne bo imelo nobenega vpliva na okolje, saj so bili zadevni prehodni motorji že proizvedeni, bi morali biti zadevni obdobji podaljšani za šest mesecev za proizvodnjo mehanizacije, opremljene s temi motorji, in devet mesecev za dajanje mehanizacije, opremljene s temi motorji, na trg. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da podaljšanje prehodnih določb ne bo imelo nobenega vpliva na okolje, saj so bili zadevni prehodni motorji že proizvedeni, bi morali biti zadevni obdobji podaljšani za šest mesecev za proizvodnjo mehanizacije, opremljene s temi motorji, in devet mesecev za dajanje mehanizacije, opremljene s temi motorji, na trg.

| (7) | Ker cilja te uredbe, in sicer podaljšanja nekaterih prehodnih določb iz Uredbe (EU) 2016/1628, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(7)

Ker cilja te uredbe, in sicer podaljšanja nekaterih prehodnih določb iz Uredbe (EU) 2016/1628, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (8) | Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (9) | Uredbo (EU) 2016/1628 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (EU) 2016/1628 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Glede na to, da se prehodno obdobje iz Uredbe (EU) 2016/1628 za nekatere podkategorije motorjev izteče 31. decembra 2021 in da imajo proizvajalci originalne opreme do 30. junija 2021 čas za proizvodnjo necestne mobilne mehanizacije, opremljene s prehodnimi motorji teh podkategorij, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da se prehodno obdobje iz Uredbe (EU) 2016/1628 za nekatere podkategorije motorjev izteče 31. decembra 2021 in da imajo proizvajalci originalne opreme do 30. junija 2021 čas za proizvodnjo necestne mobilne mehanizacije, opremljene s prehodnimi motorji teh podkategorij, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 58 Uredbe (EU) 2016/1628 se spremeni:

| (1) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

  „Za motorje vseh podkategorij, za katere je določen datum v Prilogi III za dajanje na trg motorjev stopnje V 1. januar 2020, razen za motorje iz drugega in tretjega pododstavka, se prehodno obdobje podaljša za devet mesecev in 18-mesečno obdobje iz prvega pododstavka se podaljša za šest mesecev.“; |
| --- | --- |

(1)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„Za motorje vseh podkategorij, za katere je določen datum v Prilogi III za dajanje na trg motorjev stopnje V 1. januar 2020, razen za motorje iz drugega in tretjega pododstavka, se prehodno obdobje podaljša za devet mesecev in 18-mesečno obdobje iz prvega pododstavka se podaljša za šest mesecev.“;

| (2) | v odstavku 7 se doda naslednja točka:






  „(e) | 33 mesecev od datuma za dajanje motorjev na trg iz Priloge III v primeru iz šestega pododstavka odstavka 5.“. |
| --- | --- | --- |

(2)

v odstavku 7 se doda naslednja točka:

„(e)

33 mesecev od datuma za dajanje motorjev na trg iz Priloge III v primeru iz šestega pododstavka odstavka 5.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Mnenje z dne 9. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 18. junija 2021.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

3

(4)  Uredba (EU) 2020/1040 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede prehodnih določb za obravnavo vpliva krize zaradi COVID-19 (UL L 231, 17.7.2020, str. 1).

4

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/4

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko

Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko, podpisan 22. junija 2020 v Bruslju, je v skladu s členom 20(1) Sporazuma začel veljati 30. junija 2021, saj je bilo zadnje uradno obvestilo deponirano 30. junija 2021.

---

UREDBE

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/5

---

UREDBA SVETA (EU) 2021/1069

z dne 28. junija 2021

o spremembi Uredbe (EU) 2020/1579 glede nekaterih ribolovnih možnosti v Baltskem morju in spremembi Uredbe (EU) 2021/92 glede nekaterih ribolovnih možnosti za leto 2021 v vodah Unije in vodah zunaj Unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2020/1579 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju. Mednarodni svet za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) je 28. maja 2021 objavil revidirano znanstveno mnenje o ulovu sleda v Botnijskem zalivu za leto 2021. V njem je posodobil številčno vrednost za ulov, zanesljivost mnenja o največjem trajnostnem donosu pa popravil v kategorijo 1. Ribolovne možnosti za sleda v Botnijskem zalivu bi bilo zato treba ustrezno prilagoditi in spremeniti Uredbo (EU) 2020/1579. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2020/1579 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju. Mednarodni svet za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) je 28. maja 2021 objavil revidirano znanstveno mnenje o ulovu sleda v Botnijskem zalivu za leto 2021. V njem je posodobil številčno vrednost za ulov, zanesljivost mnenja o največjem trajnostnem donosu pa popravil v kategorijo 1. Ribolovne možnosti za sleda v Botnijskem zalivu bi bilo zato treba ustrezno prilagoditi in spremeniti Uredbo (EU) 2020/1579.

| (2) | Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (EU) 2021/92 (2) določa ribolovne možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije.

| (3) | V skladu z mnenjem ICES z dne 13. aprila 2021 ulov papaline (Sprattus sprattus) v vodah razdelka ICES 3a (Kattegat/Skagerrak) in podobmočja ICES 4 (Severno morje) v obdobju od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 ne bi smel preseči 106 715 ton. Ribolovne možnosti za papalino za navedeno obdobje bi bilo zato v skladu z največjim trajnostnim donosom treba določiti na 87 186 ton v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter na 19 529 ton v razdelku ICES 3a. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z mnenjem ICES z dne 13. aprila 2021 ulov papaline (Sprattus sprattus) v vodah razdelka ICES 3a (Kattegat/Skagerrak) in podobmočja ICES 4 (Severno morje) v obdobju od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 ne bi smel preseči 106 715 ton. Ribolovne možnosti za papalino za navedeno obdobje bi bilo zato v skladu z največjim trajnostnim donosom treba določiti na 87 186 ton v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter na 19 529 ton v razdelku ICES 3a.

| (4) | V Uredbi (EU) 2021/92 je celotni dovoljeni ulov (TAC) za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik 34.1.1 za obdobje od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 določen na nič, dokler ne bo izdano znanstveno mnenje za navedeno obdobje. ICES bo svoje mnenje za navedeni stalež izdal konec junija 2021. Da bi se lahko do določitve TAC na podlagi najnovejšega znanstvenega mnenja ribolovne dejavnosti nadaljevale, bi bilo treba na podlagi ulova v tretjem četrtletju leta 2020 določiti začasni TAC v višini 5 744 ton. |
| --- | --- |

(4)

V Uredbi (EU) 2021/92 je celotni dovoljeni ulov (TAC) za sardona (Engraulis encrasicolus) na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik 34.1.1 za obdobje od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 določen na nič, dokler ne bo izdano znanstveno mnenje za navedeno obdobje. ICES bo svoje mnenje za navedeni stalež izdal konec junija 2021. Da bi se lahko do določitve TAC na podlagi najnovejšega znanstvenega mnenja ribolovne dejavnosti nadaljevale, bi bilo treba na podlagi ulova v tretjem četrtletju leta 2020 določiti začasni TAC v višini 5 744 ton.

| (5) | Vrednosti, navedene v točki 6 Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/92, bi bilo treba spremeniti, da bi odražale dogovore nekaterih držav članic o začasnem medsebojnem prenosu nekaterih količin zmogljivosti gojenja in zmogljivosti vnosa navadnega tuna, izključno za leto 2021. Te spremembe so bile Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) uradno sporočene v spremenjenem načrtu Unije za gojenje in ne vplivajo na skupno zmogljivost gojenja in zmogljivost vnosa Unije na območju Konvencije ICCAT. |
| --- | --- |

(5)

Vrednosti, navedene v točki 6 Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/92, bi bilo treba spremeniti, da bi odražale dogovore nekaterih držav članic o začasnem medsebojnem prenosu nekaterih količin zmogljivosti gojenja in zmogljivosti vnosa navadnega tuna, izključno za leto 2021. Te spremembe so bile Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) uradno sporočene v spremenjenem načrtu Unije za gojenje in ne vplivajo na skupno zmogljivost gojenja in zmogljivost vnosa Unije na območju Konvencije ICCAT.

| (6) | Omejitve ulova iz Uredbe (EU) 2020/1579 se uporabljajo od 1. januarja 2021. Določbe o omejitvah ulova sleda v Botnijskem zalivu, ki jih uvaja ta uredba o spremembi, bi se zato prav tako morale uporabljati od navedenega datuma. Taka retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izkoriščene. |
| --- | --- |

(6)

Omejitve ulova iz Uredbe (EU) 2020/1579 se uporabljajo od 1. januarja 2021. Določbe o omejitvah ulova sleda v Botnijskem zalivu, ki jih uvaja ta uredba o spremembi, bi se zato prav tako morale uporabljati od navedenega datuma. Taka retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izkoriščene.

| (7) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi, da se ribolovna sezona za papalino in sardona pravočasno začne 1. julija 2021 – |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi, da se ribolovna sezona za papalino in sardona pravočasno začne 1. julija 2021 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) 2020/1579

Uredba (EU) 2020/1579 se spremeni, kot je določeno v delu A Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Uredbe (EU) 2021/92

Uredba (EU) 2021/92 se spremeni, kot je določeno v delih B in C Priloge k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 1 se uporablja od 1. januarja 2021.

Člen 2 se uporablja od 1. julija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 28. junija 2021

Za Svet

predsednik

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2020/1579 z dne 29. oktobra 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2020/123 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah (UL L 362, 30.10.2020, str. 3).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2021/92 z dne 28. januarja 2021 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 31, 29.1.2021, str. 31).

2

---

PRILOGA

DEL A

V Prilogi k Uredbi (EU) 2020/1579 se preglednica ribolovnih možnosti za papalino v vodah Unije podrazdelkov 30 in 31 nadomesti z naslednjim:

| „Vrsta: | sled

  Clupea harengus | Območje: | podrazdelka 30 in 31
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Finska | 96 321 | | Analitski TAC“. |
| Švedska | 21 164 | |
| |
| Unija | 117 485 | |
| |
| TAC | 117 485 | |

„Vrsta:

sled

Clupea harengus

Območje:

podrazdelka 30 in 31

(HER/30/31.)

Finska

96 321

Analitski TAC“.

Švedska

21 164

Unija

117 485

TAC

117 485

DEL B

Priloga IA k Uredbi (EU) 2021/92 se spremeni:

| (1) | tabela ribolovnih možnosti za papalino in z njo povezan prilov v vodah Unije razdelka ICES 3a se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus | Območje: | območje 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 13 086 | (1)
   (2) | Analitski TAC |
| Nemčija | 27 | (1)
   (2) |
| Švedska | 4 951 | (1)
   (2) |
| Unija | 18 064 | (1)
   (2) |
| |
| TAC | 19 529 | (2) |

(1)

tabela ribolovnih možnosti za papalino in z njo povezan prilov v vodah Unije razdelka ICES 3a se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Območje:

območje 3a

(SPR/03A.)

Danska

13 086

(1)
   (2)

1

2

Analitski TAC

Nemčija

27

(1)
   (2)

1

2

Švedska

4 951

(1)
   (2)

1

2

Unija

18 064

(1)
   (2)

1

2

TAC

19 529

(2)

2

| (2) | tabela ribolovnih možnosti za papalino in z njo povezan prilov v vodah Združenega kraljestva in vodah Unije podobmočja ICES 4 ter vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus | Območje: | vode Združenega kraljestva in Unije podobmočja 4; vode Združenega kraljestva razdelka 2a
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 993 | (3)
   (4) | Analitski TAC |
| Danska | 78 553 | (3)
   (4) |
| Nemčija | 993 | (3)
   (4) |
| Francija | 993 | (3)
   (4) |
| Nizozemska | 993 | (3)
   (4) |
| Švedska | 1 330 | (3)
   (4)
   (5) |
| Unija | 83 855 | (3)
   (4) |
| Norveška | 0 | (3) |
| Ferski otoki | 0 | (3)
   (6) |
| Združeno kraljestvo | 3 331 | (3) |
| |
| TAC | 87 186 | (3) |

(2)

tabela ribolovnih možnosti za papalino in z njo povezan prilov v vodah Združenega kraljestva in vodah Unije podobmočja ICES 4 ter vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Območje:

vode Združenega kraljestva in Unije podobmočja 4; vode Združenega kraljestva razdelka 2a

(SPR/2AC4-C)

Belgija

993

(3)
   (4)

3

4

Analitski TAC

Danska

78 553

(3)
   (4)

3

4

Nemčija

993

(3)
   (4)

3

4

Francija

993

(3)
   (4)

3

4

Nizozemska

993

(3)
   (4)

3

4

Švedska

1 330

(3)
   (4)
   (5)

3

4

5

Unija

83 855

(3)
   (4)

3

4

Norveška

0

(3)

3

Ferski otoki

0

(3)
   (6)

3

6

Združeno kraljestvo

3 331

(3)

3

TAC

87 186

(3)

3

| (3) | tabela ribolovnih možnosti za sardona na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | sardon

  Engraulis encrasicolus | Območje: | območji 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | 2 747 | (7) | Previdnostni TAC |
| Portugalska | 2 997 | (7) |
| Unija | 5 744 | (7) |
| |
| TAC | 5 744 | (7) |

(3)

tabela ribolovnih možnosti za sardona na podobmočjih ICES 9 in 10 ter v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

sardon

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Območje:

območji 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1

(ANE/9/3411)

Španija

2 747

(7)

7

Previdnostni TAC

Portugalska

2 997

(7)

7

Unija

5 744

(7)

7

TAC

5 744

(7)

7

DEL C

V Prilogi VI k Uredbi (EU) 2021/92 se točka 6 nadomesti z naslednjim:

| „6. | Največja zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna za posamezno državo članico in največji vnos ulovljenega divjega navadnega tuna, ki ju lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju
  Tabela A







  Največja zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna |
| --- | --- |
| | Število ribogojnic | Zmogljivost (v tonah) |
| Španija | 10 | 11 852 |
| Italija | 13 | 9 564 |
| Grčija | 2 | 2 100 |
| Ciper | 3 | 3 000 |
| Hrvaška | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 14 511 |

„6.

Največja zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna za posamezno državo članico in največji vnos ulovljenega divjega navadnega tuna, ki ju lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

Tabela A

Največja zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna

Število ribogojnic

Zmogljivost (v tonah)

Španija

10

11 852

Italija

13

9 564

Grčija

2

2 100

Ciper

3

3 000

Hrvaška

7

7 880

Malta

6

14 511

Tabela B (8)

8

| Največji vnos ulovljenega divjega navadnega tuna (v tonah) |
| --- |
| Španija | 6 850 |
| Italija | 1 739,5 |
| Grčija | 785 |
| Ciper | 2 195 |
| Hrvaška | 2 947 |
| Malta | 10 260,5 |
| Portugalska | 350 |

Največji vnos ulovljenega divjega navadnega tuna (v tonah)

Španija

6 850

Italija

1 739,5

Grčija

785

Ciper

2 195

Hrvaška

2 947

Malta

10 260,5

Portugalska

350

---

(1)  Kvoto lahko do 5 % sestavlja prilov mola in vahnje (OTH/*03A.). Prilov mola in vahnje, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

1

(2)  Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2021 do 30. junija 2022. Prenese se lahko na vode Združenega kraljestva in vode Unije območij 2a in 4. Vendar je treba o teh prenosih vnaprej obvestiti Komisijo in Združeno kraljestvo.“;

2

(3)  Ta kvota se lahko lovi le od 1. julija 2021 do 30. junija 2022.

3

(4)  Kvoto lahko do 2 % sestavlja prilov mola (OTH/*2AC4C). Prilov mola, ki se všteva v kvoto na podlagi te določbe, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto na podlagi člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

4

(5)  Vključno s pravo peščenko.

5

(6)  Lahko vsebuje do 4 % prilova sleda.“;

6

(7)  Kvota se lahko lovi le od 1. julija 2021 do 30. septembra 2021.“.

7

(8)  Zmogljivost gojenja 500 ton na Portugalskem se krije z neizkoriščeno zmogljivostjo Unije iz tabele A.“.

8

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1070

z dne 28. junija 2021

o določitvi začasnih posebnih ukrepov za obvladovanje v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Okužba z virusom vozličastega dermatitisa, ki jo povzroča virus vozličastega dermatitisa (LSDV), je vektorska bolezen goveda in azijskih vodnih bivolov, ki lahko povzroči znatne gospodarske izgube, zmanjša donos mleka ter povzroči hudo mršavost, trajne poškodbe kože z dlako, več sekundarnih zapletov, kronično izčrpanost in prepoved premikov ali trgovanja. Je na seznamu obvezno prijavljivih bolezni Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (2). |
| --- | --- |

(1)

Okužba z virusom vozličastega dermatitisa, ki jo povzroča virus vozličastega dermatitisa (LSDV), je vektorska bolezen goveda in azijskih vodnih bivolov, ki lahko povzroči znatne gospodarske izgube, zmanjša donos mleka ter povzroči hudo mršavost, trajne poškodbe kože z dlako, več sekundarnih zapletov, kronično izčrpanost in prepoved premikov ali trgovanja. Je na seznamu obvezno prijavljivih bolezni Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (2).

| (2) | Uredba (EU) 2016/429 določa novi zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Okužba z virusom vozličastega dermatitisa je navedena v Prilogi II k Uredbi (EU) 2016/429, zato je bolezen s seznama za namene navedene uredbe, zanjo pa se uporabljajo pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni, določena v Uredbi. Poleg tega je okužba z virusom vozličastega dermatitisa v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3) navedena kot bolezen kategorij A, D in E. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2016/429 določa novi zakonodajni okvir za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Okužba z virusom vozličastega dermatitisa je navedena v Prilogi II k Uredbi (EU) 2016/429, zato je bolezen s seznama za namene navedene uredbe, zanjo pa se uporabljajo pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni, določena v Uredbi. Poleg tega je okužba z virusom vozličastega dermatitisa v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3) navedena kot bolezen kategorij A, D in E.

| (3) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (4) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni kategorij A, B in C iz Uredbe (EU) 2016/429, vključno z ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa. Uredba (EU) 2016/429, Izvedbena uredba (EU) 2018/1882 in Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporabljajo od 21. aprila 2021. |
| --- | --- |

(3)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (4) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni kategorij A, B in C iz Uredbe (EU) 2016/429, vključno z ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa. Uredba (EU) 2016/429, Izvedbena uredba (EU) 2018/1882 in Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporabljajo od 21. aprila 2021.

| (4) | V Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2016/2008 (5) so bila določena pravila glede ukrepov za obvladovanje za zdravje živali v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa v državah članicah ali njihovih delih, kot so navedeni v Prilogi I k navedenemu sklepu, vključno z minimalnimi zahtevami za programe cepljenja proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih države članice predložijo Komisiji v odobritev. Taka uvrstitev na seznam zadeva Bolgarijo in Grčijo. Izvedbeni sklep (EU) 2016/2008 je prenehal veljati 20. aprila 2021, pri čemer bi morala pravila iz te uredbe nadomestiti pravila iz navedenega izvedbenega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

V Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2016/2008 (5) so bila določena pravila glede ukrepov za obvladovanje za zdravje živali v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa v državah članicah ali njihovih delih, kot so navedeni v Prilogi I k navedenemu sklepu, vključno z minimalnimi zahtevami za programe cepljenja proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih države članice predložijo Komisiji v odobritev. Taka uvrstitev na seznam zadeva Bolgarijo in Grčijo. Izvedbeni sklep (EU) 2016/2008 je prenehal veljati 20. aprila 2021, pri čemer bi morala pravila iz te uredbe nadomestiti pravila iz navedenega izvedbenega sklepa.

| (5) | Od leta 2017 v Evropi ni bilo sporočenih izbruhov okužb z virusom vozličastega dermatitisa, vendar je ta bolezen še vedno prisotna v Anatoliji, v Turčiji, in Rusiji, pa tudi v vzhodni Aziji, kjer so prizadeti Bangladeš, Kitajska in Indija. Zato širjenje te bolezni pomeni potencialno tveganje za kmetijski sektor v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Od leta 2017 v Evropi ni bilo sporočenih izbruhov okužb z virusom vozličastega dermatitisa, vendar je ta bolezen še vedno prisotna v Anatoliji, v Turčiji, in Rusiji, pa tudi v vzhodni Aziji, kjer so prizadeti Bangladeš, Kitajska in Indija. Zato širjenje te bolezni pomeni potencialno tveganje za kmetijski sektor v Uniji.

| (6) | Bolgarija, Grčija, Hrvaška in številne sosednje tretje države, kot so Bosna in Hercegovina, Kosovo (6), Črna gora, Severna Makedonija, Srbija in Turčija, so Komisijo obvestile, da je cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vključeno v njihovo politiko obvladovanja bolezni. Večina navedenih tretjih držav je zdaj cepljenje ustavila in ohranja ukrepe spremljanja. |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija, Grčija, Hrvaška in številne sosednje tretje države, kot so Bosna in Hercegovina, Kosovo (6), Črna gora, Severna Makedonija, Srbija in Turčija, so Komisijo obvestile, da je cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vključeno v njihovo politiko obvladovanja bolezni. Večina navedenih tretjih držav je zdaj cepljenje ustavila in ohranja ukrepe spremljanja.

| (7) | Epidemiološko stanje v vzhodni Evropi in sosednjih regijah kaže, da lahko na območjih z visokim tveganjem, na katerih se je cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa končalo, še vedno obstaja določeno tveganje ponovnega vnosa ali ponovnega pojava bolezni. |
| --- | --- |

(7)

Epidemiološko stanje v vzhodni Evropi in sosednjih regijah kaže, da lahko na območjih z visokim tveganjem, na katerih se je cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa končalo, še vedno obstaja določeno tveganje ponovnega vnosa ali ponovnega pojava bolezni.

| (8) | Na podlagi epidemioloških informacij, ki so zdaj na voljo, rezultatov spremljanja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa in cepljenja proti navedeni bolezni je primerno, da bi se cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa nadaljevalo vsaj na območjih z visokim tveganjem v Bolgariji in Grčiji. Poleg tega bi bilo treba v vseh državah članicah ali njihovih delih, v katerih se je cepljenje proti navedeni bolezni zmanjšalo ali popolnoma končalo, nadaljevati sistematično aktivno in pasivno spremljanje. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi epidemioloških informacij, ki so zdaj na voljo, rezultatov spremljanja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa in cepljenja proti navedeni bolezni je primerno, da bi se cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa nadaljevalo vsaj na območjih z visokim tveganjem v Bolgariji in Grčiji. Poleg tega bi bilo treba v vseh državah članicah ali njihovih delih, v katerih se je cepljenje proti navedeni bolezni zmanjšalo ali popolnoma končalo, nadaljevati sistematično aktivno in pasivno spremljanje.

| (9) | V skladu z znanstvenim poročilom Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, odobrenim 30. januarja 2020 (7) (v nadaljnjem besedilu: poročilo EFSA), bi bilo treba za zmanjšanje tveganja nadaljnjega širjenja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa v jugovzhodno Evropo uporabiti homologno cepivo. Po ustavitvi cepljenja bi bila v primeru ponovnega pojava navedene bolezni potrebna krizni načrt in kopičenje cepiv, tudi na regionalni ravni, da bi se lahko hitro odzvali s cepljenjem v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z znanstvenim poročilom Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, odobrenim 30. januarja 2020 (7) (v nadaljnjem besedilu: poročilo EFSA), bi bilo treba za zmanjšanje tveganja nadaljnjega širjenja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa v jugovzhodno Evropo uporabiti homologno cepivo. Po ustavitvi cepljenja bi bila v primeru ponovnega pojava navedene bolezni potrebna krizni načrt in kopičenje cepiv, tudi na regionalni ravni, da bi se lahko hitro odzvali s cepljenjem v nujnih primerih.

| (10) | Splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Uredbe (EU) 2016/429 in dopolnilna pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 ne zajemajo vseh potrebnih vidikov cepljenja proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa. Zato je primerno, da se v tej uredbi določijo enotna izvedbena pravila na ravni Unije, ki bodo zajemala začasne posebne ukrepe za obvladovanje bolezni pod pogoji, ustreznimi epidemiološkemu stanju navedene bolezni v Uniji in sosednjih tretjih državah. Pri ukrepih za obvladovanje iz te uredbe bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2008, in mednarodne standarde iz poglavja 11.9 „Okužba z virusom vozličastega dermatitisa“ Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE (v nadaljnjem besedilu: kodeks OIE) (8). |
| --- | --- |

(10)

Splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Uredbe (EU) 2016/429 in dopolnilna pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687 ne zajemajo vseh potrebnih vidikov cepljenja proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa. Zato je primerno, da se v tej uredbi določijo enotna izvedbena pravila na ravni Unije, ki bodo zajemala začasne posebne ukrepe za obvladovanje bolezni pod pogoji, ustreznimi epidemiološkemu stanju navedene bolezni v Uniji in sosednjih tretjih državah. Pri ukrepih za obvladovanje iz te uredbe bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2008, in mednarodne standarde iz poglavja 11.9 „Okužba z virusom vozličastega dermatitisa“ Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE (v nadaljnjem besedilu: kodeks OIE) (8).

| (11) | Pravila iz te uredbe bi morala določiti pristop regionalizacije, ki bi ga bilo treba uporabljati poleg ukrepov za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi navesti območja z omejitvami v državah članicah, ki izvajajo načrte preventivnega cepljenja z oslabljenimi živimi cepivi, na katerih ni izbruhov okužbe z virusom vozličastega dermatitisa (območje z omejitvami I), in območja z izbruhi okužbe z virusom vozličastega dermatitisa (območje z omejitvami II). Območja, vključena v območje z omejitvami I ali območje z omejitvami II, bi bilo treba navesti v Prilogi I k tej uredbi ob upoštevanju informacij, ki jih zagotovijo pristojni organi držav članic, ki jih je prizadela navedena bolezen. |
| --- | --- |

(11)

Pravila iz te uredbe bi morala določiti pristop regionalizacije, ki bi ga bilo treba uporabljati poleg ukrepov za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi navesti območja z omejitvami v državah članicah, ki izvajajo načrte preventivnega cepljenja z oslabljenimi živimi cepivi, na katerih ni izbruhov okužbe z virusom vozličastega dermatitisa (območje z omejitvami I), in območja z izbruhi okužbe z virusom vozličastega dermatitisa (območje z omejitvami II). Območja, vključena v območje z omejitvami I ali območje z omejitvami II, bi bilo treba navesti v Prilogi I k tej uredbi ob upoštevanju informacij, ki jih zagotovijo pristojni organi držav članic, ki jih je prizadela navedena bolezen.

| (12) | Cepljeno govedo in proizvodi iz navedenega goveda lahko pomenijo tveganje za širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti nekatere prepovedi in posebne pogoje za premike pošiljk goveda ali različnih vrst proizvodov z območij z omejitvami iz Priloge I k tej uredbi. Za preprečitev nepotrebnih motenj trgovine bi bilo treba določiti nekatera odstopanja od navedenih prepovedi in posebne pogoje. Navedena odstopanja in posebni pogoji bi morali upoštevati načela kodeksa OIE za ukrepe za zmanjšanje tveganja v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa, pa tudi pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni živali iz Uredbe (EU) 2016/429 in Delegirane uredbe (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(12)

Cepljeno govedo in proizvodi iz navedenega goveda lahko pomenijo tveganje za širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti nekatere prepovedi in posebne pogoje za premike pošiljk goveda ali različnih vrst proizvodov z območij z omejitvami iz Priloge I k tej uredbi. Za preprečitev nepotrebnih motenj trgovine bi bilo treba določiti nekatera odstopanja od navedenih prepovedi in posebne pogoje. Navedena odstopanja in posebni pogoji bi morali upoštevati načela kodeksa OIE za ukrepe za zmanjšanje tveganja v zvezi z okužbo z virusom vozličastega dermatitisa, pa tudi pravila za preprečevanje in obvladovanje bolezni živali iz Uredbe (EU) 2016/429 in Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

| (13) | Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v poročilu EFSA, je stopnja tveganja v smislu izpostavljenosti in posledic višja pri premikih živega goveda, semena goveda ter surove kože z dlako ali brez dlake okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni proizvodi, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda. Vendar znanstveni dokazi ali eksperimentalni dokazi o njihovi vlogi pri prenašanju virusa vozličastega dermatitisa še niso zadostni. Prenašanja virusa vozličastega dermatitisa s semenom, jajčnimi celicami in zarodki goveda ni mogoče izključiti. Mleko in mlečni proizvodi ter kolostrum lahko pomenijo tveganje za širjenje virusa vozličastega dermatitisa samo, če so namenjeni za krmljenje živali vrst, dovzetnih za zadevno bolezen. |
| --- | --- |

(13)

Pri različnih proizvodih je stopnja tveganja za širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa različna. Kot je navedeno v poročilu EFSA, je stopnja tveganja v smislu izpostavljenosti in posledic višja pri premikih živega goveda, semena goveda ter surove kože z dlako ali brez dlake okuženega goveda kakor pri premikih drugih proizvodov, kot so mleko in mlečni proizvodi, obdelane kože z dlako ali brez dlake ali sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so pridobljeni iz goveda. Vendar znanstveni dokazi ali eksperimentalni dokazi o njihovi vlogi pri prenašanju virusa vozličastega dermatitisa še niso zadostni. Prenašanja virusa vozličastega dermatitisa s semenom, jajčnimi celicami in zarodki goveda ni mogoče izključiti. Mleko in mlečni proizvodi ter kolostrum lahko pomenijo tveganje za širjenje virusa vozličastega dermatitisa samo, če so namenjeni za krmljenje živali vrst, dovzetnih za zadevno bolezen.

| (14) | Zato bi bilo treba za navedene proizvode določiti nekatere zaščitne ukrepe na podlagi poročila EFSA ter ustreznih najsodobnejših standardov in priporočil OIE. |
| --- | --- |

(14)

Zato bi bilo treba za navedene proizvode določiti nekatere zaščitne ukrepe na podlagi poročila EFSA ter ustreznih najsodobnejših standardov in priporočil OIE.

| (15) | Premiki pošiljk živali za takojšnji zakol pomenijo manjšo stopnjo tveganja za širjenje bolezni živali kot druge vrste premikov živali, če so vzpostavljeni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zato je primerno, da bi se državam članicam izjemoma dovolilo, da odobrijo odstopanja od nekaterih prepovedi iz te uredbe za premike pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II v klavnico, ki se nahaja zunaj območij z omejitvami I in II v isti državi članici, za takojšnji zakol. |
| --- | --- |

(15)

Premiki pošiljk živali za takojšnji zakol pomenijo manjšo stopnjo tveganja za širjenje bolezni živali kot druge vrste premikov živali, če so vzpostavljeni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zato je primerno, da bi se državam članicam izjemoma dovolilo, da odobrijo odstopanja od nekaterih prepovedi iz te uredbe za premike pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II v klavnico, ki se nahaja zunaj območij z omejitvami I in II v isti državi članici, za takojšnji zakol.

| (16) | Odstopanja za premike pošiljk nekaterega goveda z območja z omejitvami I ali II na druga območja z omejitvami I ali II v drugi državi članici s podobnim statusom bolezni so upravičena, če se uporabljajo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Za to je potrebna vzpostavitev varnega postopka usmerjanja pod strogim nadzorom pristojnih organov države članice izvora, države članice prehoda in namembne države članice. |
| --- | --- |

(16)

Odstopanja za premike pošiljk nekaterega goveda z območja z omejitvami I ali II na druga območja z omejitvami I ali II v drugi državi članici s podobnim statusom bolezni so upravičena, če se uporabljajo posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Za to je potrebna vzpostavitev varnega postopka usmerjanja pod strogim nadzorom pristojnih organov države članice izvora, države članice prehoda in namembne države članice.

| (17) | Člen 143 Uredbe (EU) 2016/429 določa, da morajo premike živali, vključno z govedom, spremljati veterinarska spričevala. Kadar se odstopanja od prepovedi premikov pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II uporabljajo za pošiljke goveda, namenjenega za premike znotraj Unije, bi morala navedena veterinarska spričevala vsebovati sklic na to uredbo, da se zagotovi, da so v navedenih veterinarskih spričevalih navedene ustrezne in točne informacije o zdravju. |
| --- | --- |

(17)

Člen 143 Uredbe (EU) 2016/429 določa, da morajo premike živali, vključno z govedom, spremljati veterinarska spričevala. Kadar se odstopanja od prepovedi premikov pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II uporabljajo za pošiljke goveda, namenjenega za premike znotraj Unije, bi morala navedena veterinarska spričevala vsebovati sklic na to uredbo, da se zagotovi, da so v navedenih veterinarskih spričevalih navedene ustrezne in točne informacije o zdravju.

| (18) | Kadar ta uredba določa odstopanja od prepovedi premikov pošiljk zarodnega materiala z območij z omejitvami I in II, bi morala veterinarska spričevala, ki jih spremljajo, vsebovati sklic na to uredbo, da se zagotovijo ustrezne in točne informacije o zdravju v skladu s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/686 (9). |
| --- | --- |

(18)

Kadar ta uredba določa odstopanja od prepovedi premikov pošiljk zarodnega materiala z območij z omejitvami I in II, bi morala veterinarska spričevala, ki jih spremljajo, vsebovati sklic na to uredbo, da se zagotovijo ustrezne in točne informacije o zdravju v skladu s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/686 (9).

| (19) | Prevoz goveda in živalskih stranskih proizvodov iz navedenih živali z območij z omejitvami I in II bi bilo treba izvajati v okviru ukrepov za dobrobit živali in ukrepov biološke zaščite, da se prepreči širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa. |
| --- | --- |

(19)

Prevoz goveda in živalskih stranskih proizvodov iz navedenih živali z območij z omejitvami I in II bi bilo treba izvajati v okviru ukrepov za dobrobit živali in ukrepov biološke zaščite, da se prepreči širjenje okužbe z virusom vozličastega dermatitisa.

| (20) | Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporablja od 21. aprila 2021. V skladu s tem bi morala ta uredba zaradi pravne varnosti začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(20)

Delegirana uredba (EU) 2020/687 se uporablja od 21. aprila 2021. V skladu s tem bi morala ta uredba zaradi pravne varnosti začeti veljati čim prej.

| (21) | Ta uredba bi se morala uporabljati do 21. aprila 2023 ob upoštevanju izkušenj Unije pri obvladovanju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, trenutnega epidemiološkega stanja navedene bolezni v državah članicah in sosednjih tretjih državah ter morebitnih prihodnjih pravil o cepljenju, določenih v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba bi se morala uporabljati do 21. aprila 2023 ob upoštevanju izkušenj Unije pri obvladovanju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, trenutnega epidemiološkega stanja navedene bolezni v državah članicah in sosednjih tretjih državah ter morebitnih prihodnjih pravil o cepljenju, določenih v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2016/429.

| (22) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNA PRAVILA

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa posebne ukrepe za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa (LSDV), ki jih morajo države članice začasno uporabljati na območjih na svojem ozemlju, na katerih:

| (a) | je potrjen izbruh navedene bolezni; |
| --- | --- |

(a)

je potrjen izbruh navedene bolezni;

| (b) | izbruh navedene bolezni ni potrjen, vendar je bila v skladu s pravili iz te uredbe sprejeta odločitev o izvedbi cepljenja proti navedeni bolezni. |
| --- | --- |

(b)

izbruh navedene bolezni ni potrjen, vendar je bila v skladu s pravili iz te uredbe sprejeta odločitev o izvedbi cepljenja proti navedeni bolezni.

Posebni ukrepi za obvladovanje bolezni iz te uredbe se uporabljajo za govedo, stranske proizvode in zarodni material takega goveda ter poleg ukrepov za obvladovanje bolezni, ki se uporabljajo na zaščitnih in ogroženih območjih ter dodatnih območjih z omejitvami, ki jih je pristojni organ države članice vzpostavil po izbruhu okužbe z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s členom 21(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „govedo“ pomeni žival iz vrst kopitarjev rodov Bison, Bos (vključno s podrodovi Bos, Bibos, Novibos, Poephagus) in Bubalus (vključno s podrodom Anoa) ter potomce križancev navedenih vrst; |
| --- | --- |

(1)

„govedo“ pomeni žival iz vrst kopitarjev rodov Bison, Bos (vključno s podrodovi Bos, Bibos, Novibos, Poephagus) in Bubalus (vključno s podrodom Anoa) ter potomce križancev navedenih vrst;

Bison

Bos

Bos

Bibos

Novibos

Poephagus

Bubalus

Anoa

| (2) | „območje z omejitvami I“ pomeni del ozemlja države članice z natančno geografsko razmejitvijo:






  (a) | ki se nahaja zunaj območja s potrjenim izbruhom okužbe v virusom vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- | --- |

(2)

„območje z omejitvami I“ pomeni del ozemlja države članice z natančno geografsko razmejitvijo:

(a)

ki se nahaja zunaj območja s potrjenim izbruhom okužbe v virusom vozličastega dermatitisa;

| (b) | na katerem se izvaja cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s členom 3(2); |
| --- | --- |

(b)

na katerem se izvaja cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s členom 3(2);

| (c) | ki je vključen na seznam v delu I Priloge I ali ne; |
| --- | --- |

(c)

ki je vključen na seznam v delu I Priloge I ali ne;

| (d) | na katerem se uporabljajo posebna pravila za obvladovanje bolezni, določena v členih 3 do 6; |
| --- | --- |

(d)

na katerem se uporabljajo posebna pravila za obvladovanje bolezni, določena v členih 3 do 6;

| (3) | „območje z omejitvami II“ pomeni del ozemlja države članice z natančno geografsko razmejitvijo:






  (a) | ki vključuje območje s potrjenim izbruhom okužbe v virusom vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- | --- |

(3)

„območje z omejitvami II“ pomeni del ozemlja države članice z natančno geografsko razmejitvijo:

(a)

ki vključuje območje s potrjenim izbruhom okužbe v virusom vozličastega dermatitisa;

| (b) | na katerem se izvaja cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s členom 3(1); |
| --- | --- |

(b)

na katerem se izvaja cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s členom 3(1);

| (c) | ki je vključeno na seznam v delu II Priloge I ali ne; |
| --- | --- |

(c)

ki je vključeno na seznam v delu II Priloge I ali ne;

| (d) | na katerem se uporabljajo posebna pravila za obvladovanje bolezni, določena v členih 3 do 6. |
| --- | --- |

(d)

na katerem se uporabljajo posebna pravila za obvladovanje bolezni, določena v členih 3 do 6.

POGLAVJE II

POSEBNI UKREPI ZA OBVLADOVANJE BOLEZNI PROTI OKUŽBI Z VIRUSOM VOZLIČASTEGA DERMATITISA

ODDELEK 1

Vzpostavitev območij z omejitvami in cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa

Člen 3

Vzpostavitev območij z omejitvami I in II

1.   V primeru potrditve izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa pri govedu pristojni organ:

| (a) | vzpostavi območje z omejitvami II:






  (i) | ki zajema vsaj območja, vključena v zaščitna in ogrožena območja ter dodatna območja z omejitvami, vzpostavljena po potrditvi navedene bolezni v skladu s členom 21 Delegirane uredbe (EU) 2020/687; |
| --- | --- | --- |

(a)

vzpostavi območje z omejitvami II:

(i)

ki zajema vsaj območja, vključena v zaščitna in ogrožena območja ter dodatna območja z omejitvami, vzpostavljena po potrditvi navedene bolezni v skladu s členom 21 Delegirane uredbe (EU) 2020/687;

| (ii) | v skladu z merili iz člena 64(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
| --- | --- |

(ii)

v skladu z merili iz člena 64(1) Uredbe (EU) 2016/429;

| (b) | izvaja cepljenje proti navedeni bolezni na območju z omejitvami II iz točke (a), in sicer:






  (i) | v skladu z pravili za načrte cepljenja iz Priloge II; |
| --- | --- | --- |

(b)

izvaja cepljenje proti navedeni bolezni na območju z omejitvami II iz točke (a), in sicer:

(i)

v skladu z pravili za načrte cepljenja iz Priloge II;

| (ii) | pod nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(ii)

pod nadzorom pristojnega organa;

| (iii) | z dajanjem prednosti homolognim oslabljenim živim cepivom; |
| --- | --- |

(iii)

z dajanjem prednosti homolognim oslabljenim živim cepivom;

| (iv) | cepljenje vsega goveda in njegovih potomcev, ki se gojijo na območju, na katerem se izvaja cepljenje, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status v skladu z navodili proizvajalca. |
| --- | --- |

(iv)

cepljenje vsega goveda in njegovih potomcev, ki se gojijo na območju, na katerem se izvaja cepljenje, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status v skladu z navodili proizvajalca.

Kadar pa je potrjen samo en izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa pri gojenem govedu na območju države članice, na katerem navedena bolezen pred navedenim izbruhom ni bila prisotna in se ukrepi, izvedeni v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687, izkažejo za učinkovite pri obvladovanju širjenja bolezni, se lahko pristojni organ odloči, da ne vzpostavi območja z omejitvami II.

2.   Pristojni organ lahko v skladu z merili iz člena 64(1) Uredbe (EU) 2016/429 vzpostavi območje z omejitvami I na območjih, na katerih prisotnost izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa ni bila potrjena, da se prepreči njegovo širjenje. Na navedenem območju z omejitvami I pristojni organ izvaja cepljenje proti navedeni bolezni v skladu s točko (b) odstavka 1 tega člena.

3.   Pristojni organ držav članic, ki izvajajo cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, Komisiji in drugim državam članicam pred začetkom cepljenja zagotovi informacije iz dela III Priloge II k tej uredbi ter načrt cepljenja iz točke (i) odstavka 1(b).

Člen 4

Prepoved premikov na območjih z omejitvami I in II

1.   Pristojni organ prepove premike naslednjih pošiljk na območjih z omejitvami II:

| (a) | goveda; |
| --- | --- |

(a)

goveda;

| (b) | zarodnega materiala goveda; |
| --- | --- |

(b)

zarodnega materiala goveda;

| (c) | nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda, vključno z mlekom, kolostrumom, mlečnimi proizvodi in proizvodi na osnovi kolostruma, namenjenimi za živalsko krmo. |
| --- | --- |

(c)

nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda, vključno z mlekom, kolostrumom, mlečnimi proizvodi in proizvodi na osnovi kolostruma, namenjenimi za živalsko krmo.

2.   Pristojni organ prepove premike naslednjih pošiljk na območjih z omejitvami I:

| (a) | goveda; |
| --- | --- |

(a)

goveda;

| (b) | zarodnega materiala goveda; |
| --- | --- |

(b)

zarodnega materiala goveda;

| (c) | nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda, razen mleka, kolostruma, mlečnih proizvodov in proizvodov na osnovi kolostruma, namenjenih za živalsko krmo. |
| --- | --- |

(c)

nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda, razen mleka, kolostruma, mlečnih proizvodov in proizvodov na osnovi kolostruma, namenjenih za živalsko krmo.

3.   Z odstopanji od prepovedi iz odstavkov 1 in 2 lahko pristojni organ odobri premike iz poglavja III v skladu s pogoji iz navedenega poglavja.

ODDELEK 2

Vključitev območij z omejitvami I in II v Prilogo I

Člen 5

Vključitev območja z omejitvami II v del II Priloge I

Kadar je iz epidemioloških razlogov območje države članice, ki je v celoti ali delno zajeto v območju z omejitvami II, vzpostavljenem v skladu s členom 3(1), vključeno v del II Priloge I, pristojni organ nemudoma:

| (a) | prilagodi meje prvotnega območja z omejitvami II za zagotovitev, da ustreza območju z omejitvami II, opisanemu v navedeni prilogi; |
| --- | --- |

(a)

prilagodi meje prvotnega območja z omejitvami II za zagotovitev, da ustreza območju z omejitvami II, opisanemu v navedeni prilogi;

| (b) | razširi cepljenje iz točke (b) člena 3(1) in prepovedi iz člena 4(1) na območje z omejitvami II, opisano v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(b)

razširi cepljenje iz točke (b) člena 3(1) in prepovedi iz člena 4(1) na območje z omejitvami II, opisano v navedeni prilogi.

Člen 6

Vključitev območja z omejitvami I v del I Priloge I

1.   Kadar je območje države članice, na katerem izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa ni potrjen, iz epidemioloških razlogov vključeno v del I Priloge I k tej uredbi v skladu z merili iz člena 64(1) Uredbe (EU) 2016/429, pristojni organ:

| (a) | izvaja cepljenje v skladu s točko (b) člena 3(1) na območju z omejitvami I, opisanem v navedeni prilogi; |
| --- | --- |

(a)

izvaja cepljenje v skladu s točko (b) člena 3(1) na območju z omejitvami I, opisanem v navedeni prilogi;

| (b) | izvaja prepovedi iz člena 4(2) na območju z omejitvami I, opisanem v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(b)

izvaja prepovedi iz člena 4(2) na območju z omejitvami I, opisanem v navedeni prilogi.

2.   Kadar se pristojni organ odloči za vzpostavitev območja z omejitvami I v skladu s členom 3(2), se navedeno območje z omejitvami vključi v del I Priloge I.

POGLAVJE III

POGOJI ZA PREMIKE ZNOTRAJ OBMOČIJ, NA KATERIH SE UPORABLJAJO POSEBNI UKREPI ZA OBVLADOVANJE BOLEZNI PROTI OKUŽBI Z VIRUSOM VOZLIČASTEGA DERMATITISA, IN Z NJIH

ODDELEK 1

Odstopanja od prepovedi premikov pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II

Člen 7

Odstopanja od prepovedi premikov pošiljk goveda z območja z omejitvami I

Z odstopanji od prepovedi iz točke (a) člena 4(2) lahko pristojni organ odobri premike pošiljk goveda iz obratov na območju z omejitvami I:

| (a) | na območja z omejitvami I ali II iste ali druge države članice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

na območja z omejitvami I ali II iste ali druge države članice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti;

| (ii) | vse drugo govedo, ki se goji v istem obratu izvora kot govedo v pošiljki, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali biti na datum odpreme še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti; |
| --- | --- |

(ii)

vse drugo govedo, ki se goji v istem obratu izvora kot govedo v pošiljki, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali biti na datum odpreme še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti;

| (iii) | govedo v pošiljki se mora gojiti v obratu izvora od rojstva ali neprekinjeno najmanj 28 dni pred datumom odpreme in |
| --- | --- |

(iii)

govedo v pošiljki se mora gojiti v obratu izvora od rojstva ali neprekinjeno najmanj 28 dni pred datumom odpreme in

| (iv) | pristojni organ izvede:






  — | klinični pregled vsega goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati, |
| --- | --- | --- |

(iv)

pristojni organ izvede:

—

klinični pregled vsega goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati,

| — | po potrebi laboratorijsko preiskavo goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati; |
| --- | --- |

—

po potrebi laboratorijsko preiskavo goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati;

| (b) | v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, drugimi območji z omejitvami I ali območji z omejitvami II, v isti državi članici ali v drugih državah članicah, če so poleg pogojev iz točke (a)(ii), (iii) in (iv) tega člena izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na datum odpreme po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, drugimi območji z omejitvami I ali območji z omejitvami II, v isti državi članici ali v drugih državah članicah, če so poleg pogojev iz točke (a)(ii), (iii) in (iv) tega člena izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na datum odpreme po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti;

| (ii) | v polmeru vsaj 20 km okoli obrata izvora takih pošiljk vsaj tri mesece pred datumom odpreme ni bilo nobenega izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa in |
| --- | --- |

(ii)

v polmeru vsaj 20 km okoli obrata izvora takih pošiljk vsaj tri mesece pred datumom odpreme ni bilo nobenega izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa in

| (iii) | vse govedo, ki se goji 50 km okoli obrata izvora pošiljke, mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali materinske imunosti; |
| --- | --- |

(iii)

vse govedo, ki se goji 50 km okoli obrata izvora pošiljke, mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali materinske imunosti;

| (c) | v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, drugimi območji z omejitvami I ali območji z omejitvami II, v drugih državah članicah ali na ozemljih v tretjih državah, če so poleg pogojev iz točke (a) tega člena izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | živali morajo izpolnjevati vsa jamstva za zdravje živali na podlagi ugodnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme zahteval pristojni organ države članice izvora in so jih odobrili pristojni organi namembnih držav članic in držav članic prehoda; |
| --- | --- | --- |

(c)

v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, drugimi območji z omejitvami I ali območji z omejitvami II, v drugih državah članicah ali na ozemljih v tretjih državah, če so poleg pogojev iz točke (a) tega člena izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

živali morajo izpolnjevati vsa jamstva za zdravje živali na podlagi ugodnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme zahteval pristojni organ države članice izvora in so jih odobrili pristojni organi namembnih držav članic in držav članic prehoda;

| (ii) | v polmeru vsaj 20 km okoli obrata izvora takih pošiljk vsaj tri mesece pred datumom odpreme ne sme biti nobenega potrjenega izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa ter |
| --- | --- |

(ii)

v polmeru vsaj 20 km okoli obrata izvora takih pošiljk vsaj tri mesece pred datumom odpreme ne sme biti nobenega potrjenega izbruha okužbe z virusom vozličastega dermatitisa ter

| (iii) | vse govedo, ki se goji 50 km okoli obrata izvora pošiljke, mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali v obdobju materinske imunosti. |
| --- | --- |

(iii)

vse govedo, ki se goji 50 km okoli obrata izvora pošiljke, mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali v obdobju materinske imunosti.

Člen 8

Odstopanja od prepovedi premikov pošiljk goveda z območja z omejitvami II

Z odstopanji od prepovedi iz točke (a) člena 4(1) lahko pristojni organ odobri premike pošiljk goveda iz obratov na območju z omejitvami II:

| (a) | v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, območji z omejitvami I in drugimi območji z omejitvami II, v isti državi članici in drugih državah članicah, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | govedo v pošiljki mora izpolnjevati vsa jamstva za zdravje živali na podlagi ugodnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme zahteval pristojni organ države članice in so se z njimi strinjali pristojni organi namembnih držav članic ali držav članic prehoda; |
| --- | --- | --- |

(a)

v kateri koli namembni kraj, vključno z območji zunaj območij z omejitvami, območji z omejitvami I in drugimi območji z omejitvami II, v isti državi članici in drugih državah članicah, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

govedo v pošiljki mora izpolnjevati vsa jamstva za zdravje živali na podlagi ugodnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred datumom odpreme zahteval pristojni organ države članice in so se z njimi strinjali pristojni organi namembnih držav članic ali držav članic prehoda;

| (ii) | govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti; |
| --- | --- |

(ii)

govedo v pošiljki mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti;

| (iii) | vse drugo govedo, ki se goji v istem obratu izvora kot govedo v pošiljki, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali biti na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti; |
| --- | --- |

(iii)

vse drugo govedo, ki se goji v istem obratu izvora kot govedo v pošiljki, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali biti na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti;

| (iv) | pristojni organ izvede:






  — | klinični pregled vsega goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati, |
| --- | --- | --- |

(iv)

pristojni organ izvede:

—

klinični pregled vsega goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati,

| — | po potrebi laboratorijsko preiskavo goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati; |
| --- | --- |

—

po potrebi laboratorijsko preiskavo goveda, ki se goji v obratu izvora takih pošiljk, vključno z govedom v takih pošiljkah, in sicer z ugodnimi rezultati;

| (v) | govedo mora od rojstva ali najmanj 28 dni pred datumom odpreme bivati v obratu, okoli katerega v polmeru vsaj 20 km tri mesece pred datumom odpreme ni bil potrjen noben izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(v)

govedo mora od rojstva ali najmanj 28 dni pred datumom odpreme bivati v obratu, okoli katerega v polmeru vsaj 20 km tri mesece pred datumom odpreme ni bil potrjen noben izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa;

| (vi) | vse govedo 50 km okoli obrata izvora pošiljke mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s pravili za načrte cepljenja iz Priloge II vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali v obdobju materinske imunosti; |
| --- | --- |

(vi)

vse govedo 50 km okoli obrata izvora pošiljke mora biti cepljeno ali ponovno cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu s pravili za načrte cepljenja iz Priloge II vsaj 60 dni pred datumom odpreme in biti po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali v obdobju materinske imunosti;

| (b) | v vsak namembni kraj na drugem območju z omejitvami II v isti državi članici, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (i) | vse drugo govedo, ki se goji v obratu izvora take pošiljke, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti po navodilih proizvajalca cepiva na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti ali biti na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti in |
| --- | --- | --- |

(b)

v vsak namembni kraj na drugem območju z omejitvami II v isti državi članici, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

vse drugo govedo, ki se goji v obratu izvora take pošiljke, mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti po navodilih proizvajalca cepiva na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti ali biti na navedeni datum še vedno v obdobju imunosti zaradi predhodnega cepljenja ali materinske imunosti in

| (ii) | govedo mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali pa so živali necepljeni potomci, mlajši od štirih mesecev, ki so jih skotile matere, cepljene vsaj 28 dni pred skotitvijo, ki so na datum skotitve po navedbah proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti, in se lahko premaknejo v drug obrat. |
| --- | --- |

(ii)

govedo mora biti cepljeno proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa vsaj 28 dni pred datumom odpreme in biti na navedeni datum po navodilih proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti ali pa so živali necepljeni potomci, mlajši od štirih mesecev, ki so jih skotile matere, cepljene vsaj 28 dni pred skotitvijo, ki so na datum skotitve po navedbah proizvajalca cepiva še vedno v obdobju imunosti, in se lahko premaknejo v drug obrat.

Člen 9

Posebni pogoji za odobritev premikov pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II v klavnico zunaj navedenih območij, ki se nahaja na ozemlju iste države članice, za takojšnji zakol

Z odstopanji od prepovedi iz točke (a) člena 4(2) in točke (a) člena 4(1) te uredbe lahko pristojni organ države članice odobri premike pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II v klavnico zunaj navedenih območij, ki se nahaja na ozemlju iste države članice, če se govedo premakne za takojšnji zakol v skladu s splošnimi pogoji iz člena 28(2) do (5) in člena 28(7) Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

Člen 10

Odstopanja od prepovedi premikov pošiljk semena, jajčnih celic in zarodkov goveda z območij z omejitvami I in II

1.   Z odstopanji od prepovedi iz točke (b) člena 4(2) lahko pristojni organ države članice odobri premike pošiljk semena, jajčnih celic in zarodkov goveda iz odobrenih obratov z zarodnim materialom ali drugih obratov na območju z omejitvami I:

| (a) | na območja z omejitvami I ali II iste države članice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | živali darovalke so bile:






  — | cepljene in ponovno cepljene proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva, prvo cepljenje pa je moralo biti izvedeno vsaj 60 dni pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

na območja z omejitvami I ali II iste države članice, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

živali darovalke so bile:

—

cepljene in ponovno cepljene proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva, prvo cepljenje pa je moralo biti izvedeno vsaj 60 dni pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, ali

| — | pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, specifičnih za virus vozličastega dermatitisa, na dan odvzema in vsaj 28 dni po obdobju odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati; |
| --- | --- |

—

pregledane s serološkim testom za odkrivanje protiteles, specifičnih za virus vozličastega dermatitisa, na dan odvzema in vsaj 28 dni po obdobju odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati;

| (ii) | živali darovalke so bile v 60 dneh pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov v osemenjevalnem središču ali drugem ustreznem obratu, okoli katerega v polmeru vsaj 20 km ni bil potrjen noben izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov; |
| --- | --- |

(ii)

živali darovalke so bile v 60 dneh pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov v osemenjevalnem središču ali drugem ustreznem obratu, okoli katerega v polmeru vsaj 20 km ni bil potrjen noben izbruh okužbe z virusom vozličastega dermatitisa v treh mesecih pred datumom odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov;

| (iii) | živali darovalke so bile klinično pregledane 28 dni pred datumom odvzema ali zbiranja kot tudi skozi celotno obdobje odvzemov in niso kazale nobenih kliničnih znakov okužbe z virusom vozličastega dermatitisa; |
| --- | --- |

(iii)

živali darovalke so bile klinično pregledane 28 dni pred datumom odvzema ali zbiranja kot tudi skozi celotno obdobje odvzemov in niso kazale nobenih kliničnih znakov okužbe z virusom vozličastega dermatitisa;

| (b) | v kateri koli namembni kraj na drugem območju z omejitvami I ali II druge države članice, če so poleg pogojev iz točke (a) izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | živali darovalke so bile pregledane na prisotnost virusa vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR) na krvnih vzorcih, odvzetih na začetku odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov in nato vsaj vsakih 14 dni v obdobja odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati; |
| --- | --- | --- |

(b)

v kateri koli namembni kraj na drugem območju z omejitvami I ali II druge države članice, če so poleg pogojev iz točke (a) izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

živali darovalke so bile pregledane na prisotnost virusa vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR) na krvnih vzorcih, odvzetih na začetku odvzema semena ali jajčnih celic ali zbiranja zarodkov in nato vsaj vsakih 14 dni v obdobja odvzema semena ali na dan odvzema jajčnih celic ali zbiranja zarodkov, in sicer z negativnimi rezultati;

| (ii) | seme je bilo pregledano na prisotnost virusa vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), in sicer z negativnimi rezultati; |
| --- | --- |

(ii)

seme je bilo pregledano na prisotnost virusa vozličastega dermatitisa z verižno reakcijo s polimerazo (PCR), in sicer z negativnimi rezultati;

| (c) | v kateri koli namembni kraj v isti ali drugi državi članici ali, v primeru območja z omejitvami I, v tretjo državo, če živali darovalke poleg pogojev iz točke (a) izpolnjujejo vsa druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja učinka take odpreme in ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takega semena, jajčnih celic ali zarodkov zahteval pristojni organ države članice, v kateri je obrat izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji prehoda in namembni kraji. |
| --- | --- |

(c)

v kateri koli namembni kraj v isti ali drugi državi članici ali, v primeru območja z omejitvami I, v tretjo državo, če živali darovalke poleg pogojev iz točke (a) izpolnjujejo vsa druga ustrezna jamstva za zdravje živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja učinka take odpreme in ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, ki jih je pred odpremo takega semena, jajčnih celic ali zarodkov zahteval pristojni organ države članice, v kateri je obrat izvora, in so jih odobrili pristojni organi držav članic, v katerih so kraji prehoda in namembni kraji.

2.   Z odstopanji od prepovedi iz točke (b) člena 4(1) lahko pristojni organ odobri premike pošiljk semena, jajčnih celic in zarodkov goveda iz odobrenih obratov z zarodnim materialom ali drugih obratov na območju z omejitvami II v kateri koli namembni kraj na drugem območju z omejitvami II iste države članice.

Člen 11

Odstopanja od prepovedi premikov nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda z območij z omejitvami I

Z odstopanjem od prepovedi iz točke (c) člena 4(2) lahko pristojni organ države članice odobri premike pošiljk nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda iz obratov na območju z omejitvami I:

| (a) | v kateri koli namembni kraj v isti državi članici ali v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami I ali II v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

v kateri koli namembni kraj v isti državi članici ali v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami I ali II v drugi državi članici;

| (b) | v primeru pošiljk kož z dlako ali brez dlake, v kateri koli namembni kraj na katerem koli območju iste ali druge države članice ali tretje države, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (i) | obdelane kože z dlako ali brez dlake so bile obdelane po enem od postopkov iz točke 28(b) do (e) Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (10) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru pošiljk kož z dlako ali brez dlake, v kateri koli namembni kraj na katerem koli območju iste ali druge države članice ali tretje države, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(i)

obdelane kože z dlako ali brez dlake so bile obdelane po enem od postopkov iz točke 28(b) do (e) Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (10) ali

10

| (ii) | obdelane kože z dlako ali brez dlake so bile obdelane po enem od postopkov iz točke (4)(b)(ii) poglavja I oddelka XIV Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11), zanje pa so bili uvedeni vsi varnostni ukrepi za preprečitev ponovne kontaminacije proizvoda s patogeni po obdelavi. |
| --- | --- |

(ii)

obdelane kože z dlako ali brez dlake so bile obdelane po enem od postopkov iz točke (4)(b)(ii) poglavja I oddelka XIV Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11), zanje pa so bili uvedeni vsi varnostni ukrepi za preprečitev ponovne kontaminacije proizvoda s patogeni po obdelavi.

11

Člen 12

Odstopanje od prepovedi premikov pošiljk nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda z območij z omejitvami II

Z odstopanjem od prepovedi iz točke (c) člena 4(1) lahko pristojni organ države članice odobri premike pošiljk nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda iz obratov na območju z omejitvami II:

| (a) | v primeru nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, razen kož z dlako ali brez dlake, v kateri koli namembni kraj v isti državi članici ali v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami I ali II druge države članice, če so pod uradnim nadzorom pristojnih organov odpremljeni za predelavo ali odstranjevanje v objekt, odobren v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(a)

v primeru nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, razen kož z dlako ali brez dlake, v kateri koli namembni kraj v isti državi članici ali v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami I ali II druge države članice, če so pod uradnim nadzorom pristojnih organov odpremljeni za predelavo ali odstranjevanje v objekt, odobren v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

12

| (b) | v primeru kož z dlako ali brez dlake goveda:






  (i) | v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami II iste ali druge države članice, če so to neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene prehrani ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so pod uradnim nadzorom pristojnih organov odpremljene za predelavo ali odstranjevanje v odobreni objekt; |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru kož z dlako ali brez dlake goveda:

(i)

v kateri koli namembni kraj na območju z omejitvami II iste ali druge države članice, če so to neobdelane surove kože z dlako ali brez dlake, namenjene prehrani ljudi, ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake, ki so pod uradnim nadzorom pristojnih organov odpremljene za predelavo ali odstranjevanje v odobreni objekt;

| (ii) | v kateri koli namembni kraj v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena 11; |
| --- | --- |

(ii)

v kateri koli namembni kraj v isti ali drugi državi članici, če so izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena 11;

| (c) | v primeru kolostruma, mleka in mlečnih proizvodov v kateri koli namembni kraj na katerem koli območju iste ali druge države članice, če so bili obdelani za zmanjšanje tveganja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, kot je določeno v Prilogi VII k Delegirani uredbi (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(c)

v primeru kolostruma, mleka in mlečnih proizvodov v kateri koli namembni kraj na katerem koli območju iste ali druge države članice, če so bili obdelani za zmanjšanje tveganja okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, kot je določeno v Prilogi VII k Delegirani uredbi (EU) 2020/687.

ODDELEK 2

Obveznosti za izvajalce dejavnosti v zvezi z veterinarskimi spričevali

Člen 13

Obveznosti izvajalcev dejavnosti v zvezi z veterinarskimi spričevali za premike pošiljk goveda z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij

Izvajalci dejavnosti premikajo pošiljke goveda z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij znotraj iste države članice ali v drugo državo članico v primerih iz členov 7, 8 in 9 te uredbe le, če živali, ki se bodo premaknile, spremlja veterinarsko spričevalo, določeno v členu 73 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/688 (13), ki vsebuje vsaj eno od naslednjih potrdil o skladnosti z zahtevami iz te uredbe:

13

| (a) | „Govedo z območja z omejitvami I v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 7 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“; |
| --- | --- |

(a)

„Govedo z območja z omejitvami I v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 7 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“;

| (b) | „Govedo z območja z omejitvami II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“; |
| --- | --- |

(b)

„Govedo z območja z omejitvami II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“;

| (c) | „Govedo z območja z omejitvami I ali II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 9 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“. |
| --- | --- |

(c)

„Govedo z območja z omejitvami I ali II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 9 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“.

Za premike pošiljk iz prvega odstavka tega člena znotraj iste države članice pa lahko pristojni organ odloči, da veterinarskega spričevala ni treba izdati, kot je določeno v drugem pododstavku člena 143(2) Uredbe (EU) 2016/429.

Člen 14

Obveznosti izvajalcev dejavnosti v zvezi z veterinarskimi spričevali za premike pošiljk zarodnega materiala, pridobljenega od goveda iz obratov na območjih z omejitvami I in II, izven navedenih območij

Izvajalci dejavnosti premikajo pošiljke zarodnega materiala, pridobljenega od goveda z območij z omejitvami I in II, izven navedenih območij znotraj iste države članice ali v drugo državo članico v skladu s členom 10 te uredbe le, če navedene pošiljke spremlja veterinarsko spričevalo, kot je določeno v členu 161(4) Uredbe (EU) 2016/429, ki vsebuje vsaj eno od naslednjih potrdil o skladnosti z zahtevami iz te uredbe:

| (a) | „Zarodni material ... (semena, jajčne celice in/ali zarodki, ustrezno označite), pridobljen od goveda, gojenega v območju z omejitvami I v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“; |
| --- | --- |

(a)

„Zarodni material ... (semena, jajčne celice in/ali zarodki, ustrezno označite), pridobljen od goveda, gojenega v območju z omejitvami I v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“;

| (b) | „Zarodni material ... (semena, jajčne celice in/ali zarodki, ustrezno označite), pridobljen od goveda, gojenega v območju z omejitvami II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“. |
| --- | --- |

(b)

„Zarodni material ... (semena, jajčne celice in/ali zarodki, ustrezno označite), pridobljen od goveda, gojenega v območju z omejitvami II v skladu s posebnimi ukrepi za obvladovanje bolezni proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1070.“.

Za premike pošiljk iz prvega odstavka tega člena znotraj iste države članice pa lahko pristojni organ odloči, da veterinarskega spričevala ni treba izdati, kot je določeno v drugem pododstavku člena 161(2) Uredbe (EU) 2016/429.

Člen 15

Obveznosti izvajalcev dejavnosti v zvezi z veterinarskimi spričevali za premike pošiljk nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij

Izvajalci dejavnosti premikajo pošiljke nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz goveda z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij znotraj iste države članice ali v drugo državo članico v primerih, ki jih zajema člen 12, le, če navedene pošiljke spremljata:

| (a) | komercialni dokument iz poglavja III Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 in |
| --- | --- |

(a)

komercialni dokument iz poglavja III Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 142/2011 in

| (b) | veterinarsko spričevalo iz člena 22(5) Delegirane uredbe (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(b)

veterinarsko spričevalo iz člena 22(5) Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

Za premike pošiljk iz prvega odstavka tega člena znotraj iste države članice pa lahko pristojni organ odloči, da se veterinarsko spričevalo ne izda, kot je določeno v členu 22(6) Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

ODDELEK 3

Posebni pogoji za odobritev premikov pošiljk goveda, gojenega na območjih z omejitvami I in II, izven navedenih območij in postopki usmerjanja

Člen 16

Dodatni splošni pogoji v zvezi s prevoznimi sredstvi, ki se uporabljajo za premik pošiljk goveda in nepredelanih živalskih stranskih proizvodov z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij

Pristojni organ države članice odobri premike pošiljk goveda in nepredelanih živalskih stranskih proizvodov z območij z omejitvami I in II izven navedenih območij le, če prevozna sredstva, ki se uporabljajo za premik navedenih pošiljk, izpolnjujejo naslednje:

| (a) | v primeru prevoza goveda prevozna sredstva:






  (i) | izpolnjujejo zahteve iz člena 24(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in |
| --- | --- | --- |

(a)

v primeru prevoza goveda prevozna sredstva:

(i)

izpolnjujejo zahteve iz člena 24(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in

| (ii) | so očiščena in razkužena v skladu s členom 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa države članice; |
| --- | --- |

(ii)

so očiščena in razkužena v skladu s členom 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa države članice;

| (b) | vključujejo samo živali ali nepredelane živalske stranske proizvode ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake z enakim zdravstvenim statusom. |
| --- | --- |

(b)

vključujejo samo živali ali nepredelane živalske stranske proizvode ali neobdelane kože z dlako ali brez dlake z enakim zdravstvenim statusom.

Člen 17

Obveznosti pristojnega organa obrata izvora v zvezi s postopki usmerjanja

1.   Pristojni organ države članice obrata izvora vzpostavi postopek usmerjanja pod nadzorom pristojnih organov držav članic, v katerih so kraji izvora, prehoda in namembni kraji za premike pošiljk goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, za katere se uporabljajo odstopanja iz členov 8, 9 in 12, če je namembni kraj v drugi državi članici (v nadaljnjem besedilu: postopek usmerjanja).

2.   Pristojni organ obrata izvora zagotovi, da:

| (a) | je vsako prevozno sredstvo, ki se uporablja za premike pošiljk goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz odstavka 1, pristojni organ države članice obrata izvora posamično registriral za prevoz goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov z uporabo postopka usmerjanja, pri čemer:






  — | ga je zapečatil uradni veterinar po natovarjanju za odpremo. Samo uradnik pristojnega organa namembnega kraja sme odstrani zalivko in jo nadomestiti z novo; o vsakem natovarjanju ali zamenjavi zalivk je treba obvestiti pristojni organ v namembnem kraju ali |
| --- | --- | --- |

(a)

je vsako prevozno sredstvo, ki se uporablja za premike pošiljk goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov iz odstavka 1, pristojni organ države članice obrata izvora posamično registriral za prevoz goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov z uporabo postopka usmerjanja, pri čemer:

—

ga je zapečatil uradni veterinar po natovarjanju za odpremo. Samo uradnik pristojnega organa namembnega kraja sme odstrani zalivko in jo nadomestiti z novo; o vsakem natovarjanju ali zamenjavi zalivk je treba obvestiti pristojni organ v namembnem kraju ali

| — | je posamezno opremljeno s satelitskim navigacijskim sistemom za določanje, prenos in beleženje lokacije v realnem času; |
| --- | --- |

—

je posamezno opremljeno s satelitskim navigacijskim sistemom za določanje, prenos in beleženje lokacije v realnem času;

| (b) | prevoz poteka:






  (i) | pod nadzorom uradnega veterinarja; |
| --- | --- | --- |

(b)

prevoz poteka:

(i)

pod nadzorom uradnega veterinarja;

| (ii) | neposredno, brez postankov, razen če na kontrolni točki poteka počitek, določen v poglavju V Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 (14);
  če je na kontrolni točki med premikom pošiljke prek območja z omejitvami II predviden čas počitka za en dan ali več, se živali zaščitijo pred napadi vektorjev; |
| --- | --- |

(ii)

neposredno, brez postankov, razen če na kontrolni točki poteka počitek, določen v poglavju V Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 (14);

če je na kontrolni točki med premikom pošiljke prek območja z omejitvami II predviden čas počitka za en dan ali več, se živali zaščitijo pred napadi vektorjev;

| (iii) | prevoz poteka po poti, ki jo je odobril pristojni organ v kraju izvora. |
| --- | --- |

(iii)

prevoz poteka po poti, ki jo je odobril pristojni organ v kraju izvora.

3.   Za namene usmerjanja pristojni organ obrata izvora pred prvo odpremo pošiljke z območja z omejitvami I ali II, s katerega poteka postopek usmerjanja, zagotovi, da so z ustreznimi pristojnimi organi krajev prehoda in namembnih krajev ter izvajalci dejavnosti vzpostavljene potrebne ureditve, da se zagotovi:

| (a) | sprejetje načrta ukrepov v nujnih primerih; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje načrta ukrepov v nujnih primerih;

| (b) | hierarhija dajanja navodil in polno sodelovanje služb in izvajalcev dejavnosti v primeru nesreč med prevozom, večje okvare prevoznega sredstva ali kakršne koli goljufive dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

hierarhija dajanja navodil in polno sodelovanje služb in izvajalcev dejavnosti v primeru nesreč med prevozom, večje okvare prevoznega sredstva ali kakršne koli goljufive dejavnosti;

| (c) | takojšnje obveščanje pristojnega organa o vsaki nesreči ali večji okvari prevoznega sredstva s strani izvajalca dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

takojšnje obveščanje pristojnega organa o vsaki nesreči ali večji okvari prevoznega sredstva s strani izvajalca dejavnosti.

Člen 18

Obveznosti pristojnega organa namembnega kraja v zvezi s postopki usmerjanja

Pristojni organ namembnega kraja po postopku usmerjanja:

| (a) | pristojnemu organu kraja izvora potrdi vsak prihod; |
| --- | --- |

(a)

pristojnemu organu kraja izvora potrdi vsak prihod;

| (b) | zagotovi, da govedo ostane v namembnem obratu vsaj toliko časa, kolikor traja obdobje spremljanja za okužbo z virusom vozličastega dermatitisa iz Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2020/687, razen kadar je namembni obrat klavnica; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da govedo ostane v namembnem obratu vsaj toliko časa, kolikor traja obdobje spremljanja za okužbo z virusom vozličastega dermatitisa iz Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2020/687, razen kadar je namembni obrat klavnica;

| (c) | zagotovi, da se po raztovarjanju goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov prevozno sredstvo in vsa druga oprema, uporabljena pri prevozu goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, očistita, razkužita in obdelata z odobrenimi insekticidi, ki so učinkoviti proti znanim vektorjem okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, v celoti na zaprtem območju v namembnem kraju pod nadzorom uradnega veterinarja. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da se po raztovarjanju goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov prevozno sredstvo in vsa druga oprema, uporabljena pri prevozu goveda ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, očistita, razkužita in obdelata z odobrenimi insekticidi, ki so učinkoviti proti znanim vektorjem okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, v celoti na zaprtem območju v namembnem kraju pod nadzorom uradnega veterinarja.

Člen 19

Obveznosti države članice, v kateri je kraj izvora pošiljk goveda, zarodnega materiala ali nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, glede obveščanja Komisije in držav članic v zvezi z odstopanji, odobrenimi na podlagi ocen tveganja

Kadar pristojni organ odobri premike pošiljk goveda ali zarodnega materiala na podlagi ugodnega rezultata ocene tveganja glede ukrepov proti širjenju okužbe z virusom vozličastega dermatitisa, kot je navedeno v členu 7, 8 ali 10, država članica, v kateri je kraj izvora, nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice o jamstvih za zdravje živali in odobritvi s strani pristojnih organov kraja namembnega obrata.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se do 21. aprila 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Bolezni, okužbe in infestacije s seznama OIE, ki velja v letu 2021. Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 28. izdaja, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (https://www.oie.int/en/animal-health-in-the-world/oie-listed-diseases-2021/).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2008 z dne 15. novembra 2016 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z vozličastim dermatitisom v nekaterih državah članicah (UL L 310, 17.11.2016, str. 51).

5

(6)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

6

(7)  
  EFSA Journal 2020;18(2):6010.

7

EFSA Journal

(8)  Kodeks za zdravje kopenskih živali (2019). Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 28. izdaja, 2019, ISBN 978-92-95108-85-1 (www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/686 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede odobritve obratov z zarodnim materialom ter zahtev za sledljivost in zdravstveno varstvo živali pri premikih zarodnega materiala nekaterih gojenih kopenskih živali znotraj Unije (UL L 174, 3.6.2020, str. 1).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

10

(11)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/688 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zdravstveno varstvo živali pri premikih kopenskih živali in valilnih jajc znotraj Unije (UL L 174, 3.6.2020, str. 140).

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1).

14

---

PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI I in II

(kot je navedeno v členu 3)

DEL I

Območje z omejitvami I

1.   Bolgarija

Celotno ozemlje Bolgarije.

2.   Grčija

| A. | Naslednje regije v Grčiji:






  — | regija Atika, |
| --- | --- | --- |

A.

Naslednje regije v Grčiji:

—

regija Atika,

| — | regija Osrednja Grčija, |
| --- | --- |

—

regija Osrednja Grčija,

| — | regija Osrednja Makedonija, |
| --- | --- |

—

regija Osrednja Makedonija,

| — | regija Kreta, |
| --- | --- |

—

regija Kreta,

| — | regija Vzhodna Makedonija in Trakija, |
| --- | --- |

—

regija Vzhodna Makedonija in Trakija,

| — | regija Epir, |
| --- | --- |

—

regija Epir,

| — | regija Jonski otoki, razen regionalne enote Kerkyra, |
| --- | --- |

—

regija Jonski otoki, razen regionalne enote Kerkyra,

| — | regija Severni Egejski otoki, razen regionalne enote Limnos, |
| --- | --- |

—

regija Severni Egejski otoki, razen regionalne enote Limnos,

| — | regija Peloponez, |
| --- | --- |

—

regija Peloponez,

| — | regija Južni Egejski otoki, |
| --- | --- |

—

regija Južni Egejski otoki,

| — | regija Tesalija, |
| --- | --- |

—

regija Tesalija,

| — | regija Zahodna Grčija, |
| --- | --- |

—

regija Zahodna Grčija,

| — | regija Zahodna Makedonija. |
| --- | --- |

—

regija Zahodna Makedonija.

| B. | Naslednji regionalni enoti v Grčiji:






  — | regionalna enota Limnos, |
| --- | --- | --- |

B.

Naslednji regionalni enoti v Grčiji:

—

regionalna enota Limnos,

| — | regionalna enota Kerkyra. |
| --- | --- |

—

regionalna enota Kerkyra.

DEL II

Območje z omejitvami II

Brez.

---

PRILOGA II

PRAVILA ZA NAČRTE CEPLJENJA V ZVEZI Z OKUŽBO Z VIRUSOM VOZLIČASTEGA DERMATITISA

(kot je navedeno v členu 3)

DEL I

Informacije, ki jih je treba navesti v načrtu cepljenja, kot je navedeno v členu 3

Kadar država članica izvaja cepljenje proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa, se tako cepljenje izvede v skladu z načrtom cepljenja, ki vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | opis in rezultate ocene, izvedene v skladu z merili iz člena 46(2) Uredbe (EU) 2016/429, vključno z epidemiološkim stanjem in drugimi ustreznimi informacijami, ki se uporabijo kot podlaga za oceno; |
| --- | --- |

(a)

opis in rezultate ocene, izvedene v skladu z merili iz člena 46(2) Uredbe (EU) 2016/429, vključno z epidemiološkim stanjem in drugimi ustreznimi informacijami, ki se uporabijo kot podlaga za oceno;

| (b) | glavne cilje in ciljne vrednosti z izbrano strategijo cepljenja in načrtom cepljenja; |
| --- | --- |

(b)

glavne cilje in ciljne vrednosti z izbrano strategijo cepljenja in načrtom cepljenja;

| (c) | podroben geografski opis območja cepljenja, na katerem se bo izvajalo cepljenje, in kraj obratov, v katerih se goji govedo, ki bo cepljeno, vključno z zemljevidi; |
| --- | --- |

(c)

podroben geografski opis območja cepljenja, na katerem se bo izvajalo cepljenje, in kraj obratov, v katerih se goji govedo, ki bo cepljeno, vključno z zemljevidi;

| (d) | pristojni organ za dajanje cepiva govedu; |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ za dajanje cepiva govedu;

| (e) | sistem za nadzor dajanja cepiva; |
| --- | --- |

(e)

sistem za nadzor dajanja cepiva;

| (f) | število obratov, v katerih se goji govedo, na območju z omejitvami in število obratov, v katerih se bo izvedlo cepljenje, če se število razlikuje; |
| --- | --- |

(f)

število obratov, v katerih se goji govedo, na območju z omejitvami in število obratov, v katerih se bo izvedlo cepljenje, če se število razlikuje;

| (g) | ocenjeno število goveda, njegove kategorije in starost živali, ki bodo cepljene; |
| --- | --- |

(g)

ocenjeno število goveda, njegove kategorije in starost živali, ki bodo cepljene;

| (h) | predvideno trajanje cepljenja od začetka cepljenja do konca spremljanja, ki se izvaja po cepljenju; |
| --- | --- |

(h)

predvideno trajanje cepljenja od začetka cepljenja do konca spremljanja, ki se izvaja po cepljenju;

| (i) | povzetek značilnosti cepiva, vključno z imenom izdelka in imenom proizvajalca, ter načinov uporabe; |
| --- | --- |

(i)

povzetek značilnosti cepiva, vključno z imenom izdelka in imenom proizvajalca, ter načinov uporabe;

| (j) | navedbo, ali je cepivo uporabljeno v skladu s členom 110(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

(j)

navedbo, ali je cepivo uporabljeno v skladu s členom 110(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (k) | metode ocenjevanja učinkovitosti cepljenja; |
| --- | --- |

(k)

metode ocenjevanja učinkovitosti cepljenja;

| (l) | higienska pravila in pravila o biološki zaščiti, ki jih je treba uporabljati; |
| --- | --- |

(l)

higienska pravila in pravila o biološki zaščiti, ki jih je treba uporabljati;

| (m) | sistem vodenja evidenc o cepljenju; |
| --- | --- |

(m)

sistem vodenja evidenc o cepljenju;

| (n) | druge vidike, ki so pomembni za posamezni primer. |
| --- | --- |

(n)

druge vidike, ki so pomembni za posamezni primer.

DEL II

Minimalne zahteve za načrte cepljenja proti okužbi z virusom vozličastega dermatitisa iz člena 3

Načrti cepljenja proti okužbi z vozličastim dermatitisom izpolnjujejo naslednje tehnične zahteve:

| (a) | cepljenje vsega goveda, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status, na območjih z omejitvami I in II, na katerih je treba izvajati cepljenje; |
| --- | --- |

(a)

cepljenje vsega goveda, ne glede na spol, starost in reproduktivni ali proizvodni status, na območjih z omejitvami I in II, na katerih je treba izvajati cepljenje;

| (b) | cepljenje potomcev cepljenega goveda, starejših od štirih mesecev, v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva; |
| --- | --- |

(b)

cepljenje potomcev cepljenega goveda, starejših od štirih mesecev, v skladu z navodili proizvajalca uporabljenega cepiva;

| (c) | ponovno cepljenje vsega goveda v skladu z navodili proizvajalca; |
| --- | --- |

(c)

ponovno cepljenje vsega goveda v skladu z navodili proizvajalca;

| (d) | pristojni organ vnese podrobnosti o cepljenju za vsako cepljeno govedo v namensko spletno podatkovno zbirko, ki je povezana z osrednjo podatkovno zbirko, vzpostavljeno v skladu s členom 42 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/2035 (2); |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ vnese podrobnosti o cepljenju za vsako cepljeno govedo v namensko spletno podatkovno zbirko, ki je povezana z osrednjo podatkovno zbirko, vzpostavljeno v skladu s členom 42 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/2035 (2);

| (e) | vzpostavitev območja povečanega spremljanja vsaj 20 km okoli območij z omejitvami I in II, na katerih se izvaja cepljenje, na katerem se izvaja poostreno spremljanje, premiki goveda pa se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavitev območja povečanega spremljanja vsaj 20 km okoli območij z omejitvami I in II, na katerih se izvaja cepljenje, na katerem se izvaja poostreno spremljanje, premiki goveda pa se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa;

| (f) | doseže se vsaj 95-odstotna precepljenost čred, ki predstavljajo vsaj 75 % populacije goveda. |
| --- | --- |

(f)

doseže se vsaj 95-odstotna precepljenost čred, ki predstavljajo vsaj 75 % populacije goveda.

DEL III

Predhodne informacije, ki jih je treba predložiti Komisiji in drugim državam članicam pred začetkom cepljenja, kot je navedeno v točki 3 člena 3

Države članice, ki izvajajo cepljenje proti virusu vozličastega dermatitisa, Komisiji in drugim državam članicam pred začetkom cepljenja predložijo naslednje informacije:

| (a) | kratko utemeljitev začetka cepljenja; |
| --- | --- |

(a)

kratko utemeljitev začetka cepljenja;

| (b) | vrste goveda, ki jih je treba cepiti; |
| --- | --- |

(b)

vrste goveda, ki jih je treba cepiti;

| (c) | ocenjeno število goveda, ki ga je treba cepiti; |
| --- | --- |

(c)

ocenjeno število goveda, ki ga je treba cepiti;

| (d) | ocenjeno trajanje cepljenja; |
| --- | --- |

(d)

ocenjeno trajanje cepljenja;

| (e) | vrsto in trgovsko ime uporabljenega cepiva, z navedbo, ali se bo cepivo uporabilo v skladu s členom 110(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/6; |
| --- | --- |

(e)

vrsto in trgovsko ime uporabljenega cepiva, z navedbo, ali se bo cepivo uporabilo v skladu s členom 110(2) in (3) Uredbe (EU) 2019/6;

| (f) | opis predvidenega območja cepljenja. |
| --- | --- |

(f)

opis predvidenega območja cepljenja.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2035 z dne 28. junija 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za obrate, ki gojijo kopenske živali, in valilnice ter za sledljivost nekaterih gojenih kopenskih živali in valilnih jajc (UL L 314, 5.12.2019, str. 115).

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1071

z dne 29. junija 2021

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/442 in Izvedbene uredbe (EU) 2021/521 v zvezi z mehanizmom, v skladu s katerim je treba za nekatere izdelke predložiti izvozno dovoljenje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/479 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za izvoz (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 30. januarja 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/111 (2), s katero se za izvoz cepiv proti COVID-19, vključno z aktivnimi snovmi ter glavnimi in delovnimi celičnimi bankami, ki se uporabljajo za proizvodnjo takih cepiv, zahteva predložitev izvoznega dovoljenja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2015/479 za obdobje šestih tednov. Nato je Komisija 12. marca 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/442 (3), s katero se za izvoz istih izdelkov zahteva predložitev izvoznega dovoljenja v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2015/479 do 30. junija 2021. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 30. januarja 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/111 (2), s katero se za izvoz cepiv proti COVID-19, vključno z aktivnimi snovmi ter glavnimi in delovnimi celičnimi bankami, ki se uporabljajo za proizvodnjo takih cepiv, zahteva predložitev izvoznega dovoljenja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2015/479 za obdobje šestih tednov. Nato je Komisija 12. marca 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/442 (3), s katero se za izvoz istih izdelkov zahteva predložitev izvoznega dovoljenja v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2015/479 do 30. junija 2021.

| (2) | Komisija je 24. marca 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/521 (4), s katero je kot dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri odločanju o izdaji izvoznega dovoljenja, uvedla potrebo po preučitvi, ali to dovoljenje ne ogroža zanesljivosti oskrbe z blagom, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2021/442, v Uniji. Z isto uredbo se je Komisija odločila začasno prekiniti izvzetje nekaterih namembnih držav s področja uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2021/442. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. marca 2021 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2021/521 (4), s katero je kot dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri odločanju o izdaji izvoznega dovoljenja, uvedla potrebo po preučitvi, ali to dovoljenje ne ogroža zanesljivosti oskrbe z blagom, ki ga zajema Izvedbena uredba (EU) 2021/442, v Uniji. Z isto uredbo se je Komisija odločila začasno prekiniti izvzetje nekaterih namembnih držav s področja uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2021/442.

| (3) | Izvedbena uredba (EU) 2021/521 je bila sprejeta v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2015/479 in se je uporabljala šest tednov. Ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo, so bili nato z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/734 (5) podaljšani do 30. junija 2021. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba (EU) 2021/521 je bila sprejeta v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2015/479 in se je uporabljala šest tednov. Ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo, so bili nato z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/734 (5) podaljšani do 30. junija 2021.

| (4) | Zmogljivosti za proizvodnjo cepiv v Uniji so se v tem času povečale, zato se je povečala tudi dobava odmerkov cepiv proti COVID-19 v Uniji. To je omogočilo pospešitev kampanje cepljenja v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Zmogljivosti za proizvodnjo cepiv v Uniji so se v tem času povečale, zato se je povečala tudi dobava odmerkov cepiv proti COVID-19 v Uniji. To je omogočilo pospešitev kampanje cepljenja v Uniji.

| (5) | Ta kampanja pa še vedno poteka in negotovosti ostajajo, zlasti zaradi pojavljanja novih različic virusa COVID-19. Zato je še vedno potrebna preglednost dobav za izvoz in oskrbe Unije. |
| --- | --- |

(5)

Ta kampanja pa še vedno poteka in negotovosti ostajajo, zlasti zaradi pojavljanja novih različic virusa COVID-19. Zato je še vedno potrebna preglednost dobav za izvoz in oskrbe Unije.

| (6) | Prav tako še vedno obstaja tveganje, da bi izvoz ogrozil izvajanje vnaprejšnjih dogovorov o nabavi med Unijo in proizvajalci cepiv ali zanesljivost oskrbe s cepivi proti COVID-19 in njihovimi aktivnimi snovmi v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Prav tako še vedno obstaja tveganje, da bi izvoz ogrozil izvajanje vnaprejšnjih dogovorov o nabavi med Unijo in proizvajalci cepiv ali zanesljivost oskrbe s cepivi proti COVID-19 in njihovimi aktivnimi snovmi v Uniji.

| (7) | Ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/442 in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/521, bi se zato morali še naprej uporabljati do 30. septembra 2021. Navedeni uredbi bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/442 in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/521, bi se zato morali še naprej uporabljati do 30. septembra 2021. Navedeni uredbi bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 3(1) Uredbe (EU) 2015/479 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 3(1) Uredbe (EU) 2015/479 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4 Izvedbene uredbe (EU) 2021/442 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 30. septembra 2021.“

Člen 2

V členu 3 Izvedbene uredbe (EU) 2021/521 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 30. septembra 2021.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. julija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. junija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 83, 27.3.2015, str. 34.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/111 z dne 29. januarja 2021 o določitvi obvezne predložitve izvoznega dovoljenja pri izvozu nekaterih proizvodov (UL L 31 I, 30.1.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/442 z dne 11. marca 2021 o določitvi obvezne predložitve izvoznega dovoljenja pri izvozu nekaterih proizvodov (UL L 85, 12.3.2021, str. 190).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/521 z dne 24. marca 2021 o posebni ureditvi za mehanizem, v skladu s katerim je treba za izvoz nekaterih izdelkov predložiti izvozno dovoljenje (UL L 104, 25.3.2021, str. 52).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/734 z dne 5. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/521 o posebni ureditvi za mehanizem, v skladu s katerim je treba za izvoz nekaterih izdelkov predložiti izvozno dovoljenje (UL L 158, 6.5.2021, str. 13).

5

---

SKLEPI

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/30

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/1072

z dne 28. junija 2021

o začasnem odstopanju od Sklepa 2013/471/EU o odobritvi dnevnic ter povrnitvi potnih stroškov članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in njihovim namestnikom zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 301 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od izbruha pandemije COVID-19 so izredni preventivni ukrepi in ukrepi za zajezitev, ki so jih sprejele države članice, kot so karantena, izvajanje politik dela na daljavo ter omejitve ali prepovedi gibanja in potovanj, članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v nadaljnjem besedilu: Odbor) in njihovim namestnikom (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: upravičenci) onemogočili ali zelo otežili potovanje z namenom fizične udeležbe. |
| --- | --- |

(1)

Od izbruha pandemije COVID-19 so izredni preventivni ukrepi in ukrepi za zajezitev, ki so jih sprejele države članice, kot so karantena, izvajanje politik dela na daljavo ter omejitve ali prepovedi gibanja in potovanj, članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v nadaljnjem besedilu: Odbor) in njihovim namestnikom (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: upravičenci) onemogočili ali zelo otežili potovanje z namenom fizične udeležbe.

| (2) | Zaradi teh izjemnih okoliščin in za zagotovitev, da lahko dejavnosti Odbora vedno potekajo na ustrezen in trajnosten način, da se zagotovi institucionalna kontinuiteta, je potrebno začasno odstopanje od členov 2, 3 in 4 Sklepa Sveta 2013/471/EU (1) v zvezi s plačilom dnevnic in povračilom potnih stroškov upravičencem. To odstopanje bi se moralo uporabljati le za obdobje nadaljevanja težav pri potovanjih ali sanitarnih omejitev za fizične sestanke, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi teh izjemnih okoliščin in za zagotovitev, da lahko dejavnosti Odbora vedno potekajo na ustrezen in trajnosten način, da se zagotovi institucionalna kontinuiteta, je potrebno začasno odstopanje od členov 2, 3 in 4 Sklepa Sveta 2013/471/EU (1) v zvezi s plačilom dnevnic in povračilom potnih stroškov upravičencem. To odstopanje bi se moralo uporabljati le za obdobje nadaljevanja težav pri potovanjih ali sanitarnih omejitev za fizične sestanke, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji.

| (3) | Dejanski upravni stroški upravičenca, ki se seje udeleži na daljavo po elektronski poti, so nižji od stopnje dnevnice, ki se trenutno uporablja za fizično udeležbo na sejah, čas, ki ga porabi upravičenec, pa ostaja enak. Zato je primerno, da se dnevnice, izplačane upravičencem, ki se sej udeležijo na daljavo po elektronski poti, ustrezno prilagodijo. |
| --- | --- |

(3)

Dejanski upravni stroški upravičenca, ki se seje udeleži na daljavo po elektronski poti, so nižji od stopnje dnevnice, ki se trenutno uporablja za fizično udeležbo na sejah, čas, ki ga porabi upravičenec, pa ostaja enak. Zato je primerno, da se dnevnice, izplačane upravičencem, ki se sej udeležijo na daljavo po elektronski poti, ustrezno prilagodijo.

| (4) | Po potrebi Odbor določi podrobna pravila v zvezi z dodeljevanjem dnevnic za udeležbo na daljavo. Ta pravila bi morala zlasti opredeliti primere, v katerih težave pri potovanjih, povezane s COVID-19 ali povezanimi omejevalnimi ukrepi, ogrožajo možnost fizične organizacije sej ali udeležbe na njih. |
| --- | --- |

(4)

Po potrebi Odbor določi podrobna pravila v zvezi z dodeljevanjem dnevnic za udeležbo na daljavo. Ta pravila bi morala zlasti opredeliti primere, v katerih težave pri potovanjih, povezane s COVID-19 ali povezanimi omejevalnimi ukrepi, ogrožajo možnost fizične organizacije sej ali udeležbe na njih.

| (5) | Odbor bi moral Svetu redno predložiti poročila o uporabi tega sklepa, da bi Svet lahko ocenil njegov učinek in nadaljnji obstoj pogojev, ki upravičujejo odstopanje. Svet bi moral na podlagi teh poročil razmisliti o sprejetju ustreznih ukrepov, zlasti v okviru prihodnje celovite revizije Sklepa 2013/471/EU, ki jo je treba sprejeti pred koncem sedanjega mandata Odbora – |
| --- | --- |

(5)

Odbor bi moral Svetu redno predložiti poročila o uporabi tega sklepa, da bi Svet lahko ocenil njegov učinek in nadaljnji obstoj pogojev, ki upravičujejo odstopanje. Svet bi moral na podlagi teh poročil razmisliti o sprejetju ustreznih ukrepov, zlasti v okviru prihodnje celovite revizije Sklepa 2013/471/EU, ki jo je treba sprejeti pred koncem sedanjega mandata Odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od členov 2, 3 in 4 Sklepa 2013/471/EU so upravičenci, ki se seje udeležijo na daljavo v elektronski obliki, upravičeni samo do dnevnice v višini 145 EUR, kadar omejevalni ukrepi, povezani s COVID-19, ogrožajo možnost fizične organizacije seje ali udeležbe na njej.

Člen 2

Odbor sprejme podrobne določbe za izvajanje člena 1 do 2. septembra 2021.

Člen 3

Odbor do 2. januarja 2022 in nato vsakih šest mesecev Svetu predloži ocenjevalno poročilo o uporabi tega sklepa, zlasti o njegovem vplivu na proračun, pa tudi o nadaljnjem obstoju težav pri potovanjih, povezanih s COVID-19, ali povezanimi omejevalnimi ukrepi, ki ogrožajo možnost fizične organizacije sej ali udeležbe na njih.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 28. junija 2021

Za Svet

predsednica

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Sklep Sveta 2013/471/EU z dne 23. septembra 2013 o odobritvi dnevnic in povrnitvi potnih stroškov članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in njihovim namestnikom (UL L 253, 25.9.2013, str. 22).

1

---

| 30.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 230/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 230/32

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1073

z dne 28. junija 2021

o določitvi tehničnih specifikacij in pravil za izvajanje okvira zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, uvedeno z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) ter zlasti člena 9(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa digitalno COVID potrdilo EU, ki naj bi se uporabljalo kot dokaz, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, da je bil njen rezultat testa negativen ali da je prebolela okužbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa digitalno COVID potrdilo EU, ki naj bi se uporabljalo kot dokaz, da je bila oseba cepljena proti COVID-19, da je bil njen rezultat testa negativen ali da je prebolela okužbo.

| (2) | Za delovanje digitalnega COVID potrdila EU po vsej Uniji je treba določiti tehnične specifikacije in pravila za izpolnjevanje, varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil, zagotavljanje varstva osebnih podatkov, določitev skupne strukture edinstvene identifikacijske oznake potrdila ter izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode. Navedeni okvir zaupanja tudi določa osnovna načela prizadevanj za zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in tehnološkimi sistemi ter bi lahko bil kot tak zgled za sodelovanje na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(2)

Za delovanje digitalnega COVID potrdila EU po vsej Uniji je treba določiti tehnične specifikacije in pravila za izpolnjevanje, varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil, zagotavljanje varstva osebnih podatkov, določitev skupne strukture edinstvene identifikacijske oznake potrdila ter izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode. Navedeni okvir zaupanja tudi določa osnovna načela prizadevanj za zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in tehnološkimi sistemi ter bi lahko bil kot tak zgled za sodelovanje na svetovni ravni.

| (3) | Za zmožnost branja in razlage digitalnega COVID potrdila EU sta potrebna skupna struktura podatkov ter dogovor o predvidenem pomenu vsakega podatkovnega polja koristne vsebine in njegovih možnih vrednostih. Da bi se olajšala taka interoperabilnost, je treba opredeliti skupno usklajeno podatkovno strukturo za okvir digitalnega COVID potrdila EU. Smernice za ta okvir je razvila mreža e-zdravje, vzpostavljena na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Navedene smernice bi bilo treba upoštevati pri oblikovanju tehničnih specifikacij, ki določajo format in upravljanje zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU. Določiti bi bilo treba specifikacijo podatkovne strukture in kodirne mehanizme, pa tudi mehanizem za kodiranje prenosa v strojno berljivem optičnem formatu (QR), ki se lahko prikaže na zaslonu mobilne naprave ali natisne na list papirja. |
| --- | --- |

(3)

Za zmožnost branja in razlage digitalnega COVID potrdila EU sta potrebna skupna struktura podatkov ter dogovor o predvidenem pomenu vsakega podatkovnega polja koristne vsebine in njegovih možnih vrednostih. Da bi se olajšala taka interoperabilnost, je treba opredeliti skupno usklajeno podatkovno strukturo za okvir digitalnega COVID potrdila EU. Smernice za ta okvir je razvila mreža e-zdravje, vzpostavljena na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Navedene smernice bi bilo treba upoštevati pri oblikovanju tehničnih specifikacij, ki določajo format in upravljanje zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU. Določiti bi bilo treba specifikacijo podatkovne strukture in kodirne mehanizme, pa tudi mehanizem za kodiranje prenosa v strojno berljivem optičnem formatu (QR), ki se lahko prikaže na zaslonu mobilne naprave ali natisne na list papirja.

| (4) | Poleg tehničnih specifikacij za format in upravljanje zaupanja v zvezi z digitalnim COVID potrdilom EU bi bilo treba določiti splošna pravila za izpolnjevanje potrdil, ki bi se uporabljala za kodirane vrednosti v vsebini digitalnega COVID potrdila EU. Komisija bi morala na podlagi ustreznega dela mreže e-zdravje redno posodabljati in objavljati nabore vrednosti, s katerimi se izvajajo navedena pravila. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tehničnih specifikacij za format in upravljanje zaupanja v zvezi z digitalnim COVID potrdilom EU bi bilo treba določiti splošna pravila za izpolnjevanje potrdil, ki bi se uporabljala za kodirane vrednosti v vsebini digitalnega COVID potrdila EU. Komisija bi morala na podlagi ustreznega dela mreže e-zdravje redno posodabljati in objavljati nabore vrednosti, s katerimi se izvajajo navedena pravila.

| (5) | V skladu z Uredbo (EU) 2021/953 mora biti mogoče verodostojna potrdila, ki sestavljajo digitalno COVID potrdilo EU, posamično prepoznati na podlagi edinstvene identifikacijske oznake potrdila, pri čemer je treba upoštevati, da se lahko državljanom v času veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 izda več kot eno potrdilo. Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila mora biti sestavljena iz alfanumeričnega niza, države članice pa bi morale zagotoviti, da ne vsebuje nobenih podatkov, ki bi jo povezovali z drugimi dokumenti ali identifikacijskimi oznakami, na primer s številkami potnih listov ali osebnih izkaznic, da se prepreči možnost identifikacije imetnika. Za zagotovitev, da je identifikacijska oznaka potrdila edinstvena, bi bilo treba določiti tehnične specifikacije in pravila za njeno skupno strukturo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (EU) 2021/953 mora biti mogoče verodostojna potrdila, ki sestavljajo digitalno COVID potrdilo EU, posamično prepoznati na podlagi edinstvene identifikacijske oznake potrdila, pri čemer je treba upoštevati, da se lahko državljanom v času veljavnosti Uredbe (EU) 2021/953 izda več kot eno potrdilo. Edinstvena identifikacijska oznaka potrdila mora biti sestavljena iz alfanumeričnega niza, države članice pa bi morale zagotoviti, da ne vsebuje nobenih podatkov, ki bi jo povezovali z drugimi dokumenti ali identifikacijskimi oznakami, na primer s številkami potnih listov ali osebnih izkaznic, da se prepreči možnost identifikacije imetnika. Za zagotovitev, da je identifikacijska oznaka potrdila edinstvena, bi bilo treba določiti tehnične specifikacije in pravila za njeno skupno strukturo.

| (6) | Varnost, verodostojnost, veljavnost in celovitost potrdil, ki sestavljajo digitalno COVID potrdilo EU, ter njihova skladnost z zakonodajo Unije o varstvu podatkov so ključne za njihovo priznavanje v vseh državah članicah. Ti cilji so doseženi z okvirom zaupanja, ki določa pravila in infrastrukturo za zanesljivo in varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil EU. Med drugim bi moral okvir zaupanja temeljiti na infrastrukturi javnih ključev z verigo zaupanja od zdravstvenih organov držav članic ali drugih zaupanja vrednih organov do posameznih subjektov, ki izdajajo digitalna COVID potrdila EU. Zato je Komisija za zagotovitev vseevropskega sistema interoperabilnosti vzpostavila centralni sistem – prehod za digitalna COVID potrdila EU (v nadaljnjem besedilu: prehod) –, ki shranjuje javne ključe, ki se uporabljajo za preverjanje. Ko se potrdilo s QR kodo prebere s čitalnikom kod, se digitalni podpis preveri z ustreznim javnim ključem, ki je bil prej shranjen na navedenem centralnem prehodu. Digitalni podpisi se lahko uporabljajo za zagotovitev celovitosti in verodostojnosti podatkov. Infrastrukture javnih ključev vzpostavljajo zaupanje, tako da javne ključe povezujejo z izdajatelji potrdil. Na prehodu se za verodostojnost uporablja več potrdil javnih ključev. Za zagotovitev varne izmenjave podatkov za material javnih ključev med državami članicami in omogočanje široke interoperabilnosti je treba določiti potrdila javnih ključev, ki se lahko uporabljajo, in opredeliti, kako bi jih bilo treba generirati. |
| --- | --- |

(6)

Varnost, verodostojnost, veljavnost in celovitost potrdil, ki sestavljajo digitalno COVID potrdilo EU, ter njihova skladnost z zakonodajo Unije o varstvu podatkov so ključne za njihovo priznavanje v vseh državah članicah. Ti cilji so doseženi z okvirom zaupanja, ki določa pravila in infrastrukturo za zanesljivo in varno izdajanje in preverjanje digitalnih COVID potrdil EU. Med drugim bi moral okvir zaupanja temeljiti na infrastrukturi javnih ključev z verigo zaupanja od zdravstvenih organov držav članic ali drugih zaupanja vrednih organov do posameznih subjektov, ki izdajajo digitalna COVID potrdila EU. Zato je Komisija za zagotovitev vseevropskega sistema interoperabilnosti vzpostavila centralni sistem – prehod za digitalna COVID potrdila EU (v nadaljnjem besedilu: prehod) –, ki shranjuje javne ključe, ki se uporabljajo za preverjanje. Ko se potrdilo s QR kodo prebere s čitalnikom kod, se digitalni podpis preveri z ustreznim javnim ključem, ki je bil prej shranjen na navedenem centralnem prehodu. Digitalni podpisi se lahko uporabljajo za zagotovitev celovitosti in verodostojnosti podatkov. Infrastrukture javnih ključev vzpostavljajo zaupanje, tako da javne ključe povezujejo z izdajatelji potrdil. Na prehodu se za verodostojnost uporablja več potrdil javnih ključev. Za zagotovitev varne izmenjave podatkov za material javnih ključev med državami članicami in omogočanje široke interoperabilnosti je treba določiti potrdila javnih ključev, ki se lahko uporabljajo, in opredeliti, kako bi jih bilo treba generirati.

| (7) | Ta sklep omogoča tako izvajanje zahtev iz Uredbe (EU) 2021/953, da je obdelava osebnih podatkov zmanjšana na tisto, kar je potrebno za delovanje digitalnega COVID potrdila EU, in prispeva k temu, da končni upravljavci izvajajo zahteve tako, da se že po zasnovi upošteva varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep omogoča tako izvajanje zahtev iz Uredbe (EU) 2021/953, da je obdelava osebnih podatkov zmanjšana na tisto, kar je potrebno za delovanje digitalnega COVID potrdila EU, in prispeva k temu, da končni upravljavci izvajajo zahteve tako, da se že po zasnovi upošteva varstvo podatkov.

| (8) | V skladu z Uredbo (EU) 2021/953 so javni ali drugi imenovani organi, pristojni za izdajo potrdil, upravljavci iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v svoji vlogi obdelovalcev osebnih podatkov med postopkom izdaje. Glede na to, kako države članice organizirajo postopek izdaje, lahko obstaja eden ali več javnih ali drugih imenovanih organov, na primer regionalne zdravstvene službe. V skladu z načelom subsidiarnosti o tem odločijo države članice. Zato so države članice v najboljšem položaju, da tam, kjer je več javnih ali drugih imenovanih organov, zagotovijo, da so njihove odgovornosti jasno dodeljene, ne glede na to, ali so ločeni ali skupni upravljavci (vključno z regionalnimi zdravstvenimi službami, ki vzpostavijo skupni portal za paciente za izdajo potrdil). Podobno, kar zadeva preverjanje potrdil s strani pristojnih organov ciljne ali tranzitne države članice ali izvajalcev storitev čezmejnega potniškega prevoza, ki morajo med pandemijo COVID-19 v skladu z nacionalno zakonodajo izvajati nekatere javnozdravstvene ukrepe, morajo ti preveritelji izpolnjevati obveznosti v skladu s pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Uredbo (EU) 2021/953 so javni ali drugi imenovani organi, pristojni za izdajo potrdil, upravljavci iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v svoji vlogi obdelovalcev osebnih podatkov med postopkom izdaje. Glede na to, kako države članice organizirajo postopek izdaje, lahko obstaja eden ali več javnih ali drugih imenovanih organov, na primer regionalne zdravstvene službe. V skladu z načelom subsidiarnosti o tem odločijo države članice. Zato so države članice v najboljšem položaju, da tam, kjer je več javnih ali drugih imenovanih organov, zagotovijo, da so njihove odgovornosti jasno dodeljene, ne glede na to, ali so ločeni ali skupni upravljavci (vključno z regionalnimi zdravstvenimi službami, ki vzpostavijo skupni portal za paciente za izdajo potrdil). Podobno, kar zadeva preverjanje potrdil s strani pristojnih organov ciljne ali tranzitne države članice ali izvajalcev storitev čezmejnega potniškega prevoza, ki morajo med pandemijo COVID-19 v skladu z nacionalno zakonodajo izvajati nekatere javnozdravstvene ukrepe, morajo ti preveritelji izpolnjevati obveznosti v skladu s pravili o varstvu podatkov.

| (9) | Osebni podatki se prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU ne obdelujejo, saj prehod vsebuje samo javne ključe organov overiteljev potrdil. Ti ključi se nanašajo na organe overitelje in ne omogočajo niti neposredne niti posredne ponovne identifikacije fizične osebe, ki ji je bilo izdano potrdilo. Zato Komisija v vlogi upravljavca prehoda ne bi smela biti niti upravljavec niti obdelovalec osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(9)

Osebni podatki se prek prehoda za digitalna COVID potrdila EU ne obdelujejo, saj prehod vsebuje samo javne ključe organov overiteljev potrdil. Ti ključi se nanašajo na organe overitelje in ne omogočajo niti neposredne niti posredne ponovne identifikacije fizične osebe, ki ji je bilo izdano potrdilo. Zato Komisija v vlogi upravljavca prehoda ne bi smela biti niti upravljavec niti obdelovalec osebnih podatkov.

| (10) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 22. junija 2021. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 22. junija 2021.

| (11) | Ker so za uporabo Uredbe (EU) 2021/953 od 1. julija 2021 potrebne tehnične specifikacije in pravila, je takojšnji začetek uporabe tega sklepa upravičen. |
| --- | --- |

(11)

Ker so za uporabo Uredbe (EU) 2021/953 od 1. julija 2021 potrebne tehnične specifikacije in pravila, je takojšnji začetek uporabe tega sklepa upravičen.

| (12) | Ker je treba hitro uvesti digitalno COVID potrdilo EU, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(12)

Ker je treba hitro uvesti digitalno COVID potrdilo EU, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Tehnične specifikacije za digitalno COVID potrdilo EU, ki določajo generično podatkovno strukturo, kodirne mehanizme in mehanizem za kodiranje prenosa v strojno berljivem optičnem formatu, so določene v Prilogi I.

Člen 2

Pravila za izpolnjevanje potrdil iz člena 3(1) Uredbe (EU) 2021/953 so določena v Prilogi II k temu sklepu.

Člen 3

Zahteve, ki določajo skupno strukturo edinstvene identifikacijske oznake potrdila, so določene v Prilogi III.

Člen 4

Pravila o upravljanju, ki se uporabljajo za potrdila javnih ključev v zvezi s prehodom za digitalna COVID potrdila EU, ki podpira vidike interoperabilnosti okvira zaupanja, so določena v Prilogi IV.

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. junija 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

4

---

PRILOGA I

FORMAT IN UPRAVLJANJE ZAUPANJA

Generična podatkovna struktura, kodirni mehanizmi in mehanizem za kodiranje prenosa v strojno berljivem optičnem formatu (v nadaljnjem besedilu: QR)

1.   Uvod

Tehnične specifikacije iz te priloge vsebujejo generično podatkovno strukturo in kodirne mehanizme za digitalno COVID potrdilo EU (v nadaljnjem besedilu: DCC). Določajo tudi mehanizem za kodiranje prenosa v strojno berljivem optičnem formatu (v nadaljnjem besedilu: QR), ki se lahko prikaže na zaslonu mobilne naprave ali natisne. Vsebniški formati elektronskega zdravstvenega potrdila iz teh specifikacij so generični, vendar se v tem okviru uporabljajo kot nosilci za potrdilo DCC.

2.   Terminologija

V tej prilogi „izdajatelji“ pomenijo organizacije, ki uporabljajo te specifikacije za izdajanje zdravstvenih potrdil, „preveritelji“ pa pomenijo organizacije, ki zdravstvena potrdila sprejemajo kot dokaz o zdravstvenem stanju. „Udeleženci“ pomenijo izdajatelje in preveritelje. Udeleženci morajo medsebojno uskladiti nekatere vidike iz te priloge, kot sta upravljanje imenskega prostora in razdelitev kriptografskih ključev. Predpostavlja se, da te naloge opravlja stranka, v nadaljnjem besedilu imenovana „sekretariat“.

3.   Vsebniški format elektronskega zdravstvenega potrdila

Vsebniški format elektronskega zdravstvenega potrdila (v nadaljnjem besedilu: HCERT) je zasnovan tako, da zagotavlja enoten in standardiziran nosilec za zdravstvena potrdila različnih izdajateljev (v nadaljnjem besedilu: izdajatelji). Cilj teh specifikacij je uskladiti način predstavitve, kodiranja in podpisa teh zdravstvenih potrdil, da bi se olajšala interoperabilnost.

Za zmožnost branja in razlage potrdila DCC, ki ga izda kateri koli izdajatelj, sta potrebna skupna podatkovna struktura ter dogovor o pomenu vsakega podatkovnega polja koristne vsebine. Za olajšanje take interoperabilnosti je z uporabo sheme JSON, ki predstavlja okvir DCC, opredeljena skupna usklajena podatkovna struktura.

3.1.   Struktura koristne vsebine

Koristna vsebina je strukturirana in kodirana kot CBOR z digitalnim podpisom COSE. To je splošno znano kot „spletni žeton za CBOR“ (CWT), ki je opredeljen v standardu RFC 8392 (1). Koristna vsebina, kot je opredeljena v naslednjih oddelkih, se prenese v trditvi hcert.

Preveritelj mora imeti možnost, da preveri celovitost in verodostojnost izvora podatkov koristne vsebine. Za zagotovitev tega mehanizma mora izdajatelj podpisati CWT z asimetrično shemo digitalnega podpisa, kot je opredeljena v specifikaciji COSE (RFC 8152 (2)).

3.2.   Trditve CWT

3.2.1.   Pregled strukture CWT

Zaščitena glava

| — | Algoritem za podpis (alg, oznaka 1) |
| --- | --- |

—

Algoritem za podpis (alg, oznaka 1)

| — | Identifikacijska oznaka ključa (kid, oznaka 4) |
| --- | --- |

—

Identifikacijska oznaka ključa (kid, oznaka 4)

Koristna vsebina

| — | Izdajatelj (iss, ključ trditve 1, neobvezno, oznaka ISO 3166-1 alfa-2 izdajatelja) |
| --- | --- |

—

Izdajatelj (iss, ključ trditve 1, neobvezno, oznaka ISO 3166-1 alfa-2 izdajatelja)

| — | Izdano ob (iat, ključ trditve 6) |
| --- | --- |

—

Izdano ob (iat, ključ trditve 6)

| — | Čas izteka veljavnosti (exp, ključ trditve 4) |
| --- | --- |

—

Čas izteka veljavnosti (exp, ključ trditve 4)

| — | Zdravstveno potrdilo (hcert, ključ trditve -260) |
| --- | --- |

—

Zdravstveno potrdilo (hcert, ključ trditve -260)

| — | Digitalno COVID potrdilo EU v1 (eu_DCC_v1, ključ trditve 1) |
| --- | --- |

—

Digitalno COVID potrdilo EU v1 (eu_DCC_v1, ključ trditve 1)

Podpis

3.2.2.   Algoritem za podpis

Parameter algoritma za podpis (alg) kaže, kateri algoritem je uporabljen za ustvarjanje podpisa. Izpolnjevati mora sedanje smernice SOG-IS, kot so povzete v naslednjih odstavkih, ali jih presegati.

Opredeljena sta en primarni in en sekundarni algoritem. Sekundarni algoritem bi se moral uporabljati le, če primarni algoritem ni sprejemljiv v okviru pravil in predpisov, ki veljajo za izdajatelja.

Da bi se zagotovila varnost sistema, morajo vse izvedbe vključevati sekundarni algoritem. Zato se morata izvajati primarni in sekundarni algoritem.

Ravni za primarne in sekundarne algoritme, določene v SOG-IS, so:

| — | Primarni algoritem: primarni algoritem je algoritem z eliptično krivuljo za digitalni podpis (Elliptic Curve Digital Signature Algorithm – ECDSA), kot je opredeljen v oddelku 2.3 standarda ISO/IEC 14888–3:2006 in ki uporablja parametre P–256, kot so opredeljeni v Dodatku D (D.1.2.3) k standardu FIPS PUB 186–4, v kombinaciji z zgoščevalnim algoritmom SHA–256, kot je opredeljen v oddelku o funkciji 4 standarda ISO/IEC 10118–3:2004. |
| --- | --- |

—

Primarni algoritem: primarni algoritem je algoritem z eliptično krivuljo za digitalni podpis (Elliptic Curve Digital Signature Algorithm – ECDSA), kot je opredeljen v oddelku 2.3 standarda ISO/IEC 14888–3:2006 in ki uporablja parametre P–256, kot so opredeljeni v Dodatku D (D.1.2.3) k standardu FIPS PUB 186–4, v kombinaciji z zgoščevalnim algoritmom SHA–256, kot je opredeljen v oddelku o funkciji 4 standarda ISO/IEC 10118–3:2004.

To ustreza parametru algoritma COSE ES256.

| — | Sekundarni algoritem: sekundarni algoritem je RSASSA-PSS, kot je opredeljen v (RFC 8230 (3)), z 2048-bitnim modulom v kombinaciji z zgoščevalnim algoritmom SHA–256, kot je opredeljen v oddelku o funkciji 4 (ISO/IEC 10118–3:2004). |
| --- | --- |

—

Sekundarni algoritem: sekundarni algoritem je RSASSA-PSS, kot je opredeljen v (RFC 8230 (3)), z 2048-bitnim modulom v kombinaciji z zgoščevalnim algoritmom SHA–256, kot je opredeljen v oddelku o funkciji 4 (ISO/IEC 10118–3:2004).

To ustreza parametru algoritma COSE: PS256.

3.2.3.   Identifikacijska oznaka ključa

Trditev „Identifikacijska oznaka ključa“ (kid) označuje potrdilo za podpisovalnik dokumenta (DSC), ki vsebuje javni ključ, ki ga preveritelj uporablja za preverjanje pravilnosti digitalnega podpisa. Upravljanje potrdil javnih ključev, vključno z zahtevami za DSC, je opisano v Prilogi IV.

Preveritelji uporabljajo trditev „Identifikacijska oznaka ključa“ (kid) za izbiro ustreznega javnega ključa s seznama ključev, ki se nanašajo izdajatelja iz trditve „Izdajatelj“ (iss). Izdajatelj lahko iz upravnih razlogov in ob izvedbi menjave ključev vzporedno uporablja več ključev. Identifikacijska oznaka ključa ni varnostno kritično polje. Zato se lahko po potrebi umesti tudi v nezaščiteno glavo. Preveritelji morajo sprejeti obe možnosti. Če sta na voljo obe možnosti, je treba uporabiti identifikacijsko oznako ključa v zaščiteni glavi.

Zaradi skrajšanja identifikacijske oznake (zaradi omejitve prostora) obstaja majhna, vendar ne ničelna verjetnost, da bi lahko celoten seznam potrdil DSC, ki jih je sprejel preveritelj, vseboval potrdila DSC s podvojenimi identifikacijskimi oznakami kid. Zato mora preveritelj preveriti vsa potrdila DSC z navedeno identifikacijsko oznako kid.

3.2.4.   Izdajatelj

Trditev „Izdajatelj“ (iss) je vrednost v obliki niza, ki lahko vsebuje ISO 3166-1 alfa-2 kodo države subjekta, ki izda zdravstveno potrdilo. To trditev lahko preveritelj uporabi za določitev, kateri nabor potrdil DSC uporabiti za preverjanje. Za identifikacijo te trditve se uporablja ključ trditve 1.

3.2.5.   Čas izteka veljavnosti

Trditev „Čas izteka veljavnosti“ (exp) vsebuje časovni žig v formatu NumericDate (številčni datum) s celimi števili (kot je določen v oddelku 2 RFC 8392 (4)), ki kaže, kako dolgo se ta podpis za koristno vsebino šteje za veljavnega, po izteku tega obdobja veljavnosti pa mora preveritelj koristno vsebino zavrniti kot poteklo. Namen parametra izteka veljavnosti je uvesti omejitev obdobja veljavnosti zdravstvenega potrdila. Za identifikacijo te trditve se uporablja ključ trditve 4.

Čas izteka veljavnosti ne sme presegati obdobja veljavnosti potrdila DSC.

3.2.6.   Izdano ob

Trditev „Izdano ob“ (iat) vsebuje časovni žig v formatu NumericDate (številčni datum) s celimi števili (kot je določen v oddelku 2 RFC 8392 (5)), ki kaže čas, ko je bilo zdravstveno potrdilo ustvarjeno.

Čas v polju „Izdano ob“ ne sme biti pred začetkom obdobja veljavnosti potrdila DSC.

Preveritelji lahko uporabljajo dodatne politike za omejitev veljavnosti zdravstvenega potrdila glede na čas izdaje. Za določitev te trditve se uporablja ključ trditve 6.

3.2.7.   Trditev „Zdravstveno potrdilo“

Trditev „Zdravstveno potrdilo“ (hcert) je objekt JSON (RFC 7159 (6)), ki vsebuje informacije o zdravstvenem stanju. V okviru iste trditve je lahko več različnih vrst zdravstvenih potrdil, ena od njih pa je DCC.

JSON se uporablja zgolj za namene sheme. Kodirni format je CBOR, kot je opredeljen v RFC 7049 (7). Razvijalci aplikacij dejansko ne smejo nikoli kodirati v format JSON in dekodirati iz njega, ampak uporabljajo pomnilniško strukturo.

Za določitev te trditve se uporablja ključ trditve -260.

Nize v objektu JSON bi bilo treba normalizirati v skladu z NFC (Normalization Form Canonical Composition), opredeljenim v standardu Unicode. Aplikacije za dekodiranje pa bi morale biti s teh vidikov permisivne in zanesljive, poleg tega se zelo priporoča sprejetje kakršne koli razumne pretvorbe podatkovnega tipa. Če se med dekodiranjem ali v poznejših primerjalnih funkcijah odkrijejo podatki, ki niso normalizirani, bi se morale izvedbe obnašati, kot da so vhodni podatki normalizirani po NFC.

4.   Serializacija in ustvarjanje koristne vsebine potrdila DCC

Kot vzorec za serializacijo se uporablja naslednja shema:

Image 1

Postopek se začne s pridobivanjem podatkov, na primer iz odložišča zdravstvenih podatkov (ali zunanjega vira podatkov), pri čemer se pridobljeni podatki strukturirajo v skladu z opredeljenimi shemami DCC. V tem postopku se lahko pretvorba v določen format podatkov in preoblikovanje v berljivost za ljudi izvedeta, preden se začne serializacija v format CBOR. Kratice trditev se v vsakem primeru preslikajo v prikazna imena pred serializacijo in po deserializaciji.

V potrdilih, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 (8), ni dovoljena neobvezna nacionalna vsebina podatkov. Vsebina podatkov je omejena na opredeljene podatkovne elemente v minimalnem naboru podatkov iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953.

5.   Kodiranje prenosa

5.1.   Neobdelano

Pri poljubnih podatkovnih vmesnikih se lahko vsebnik HCERT in njegove koristne vsebine prenašajo taki, kot so, pri čemer se lahko uporablja kateri koli osnoven, 8-bitni, varen in zanesljiv prenos podatkov. Med temi vmesniki so lahko komunikacija v bližnjem polju (NFC, Near-Field Communication), Bluetooth ali prenos prek protokola aplikacijske plasti, na primer prenos potrdila HCERT od izdajatelja do mobilne naprave imetnika.

Če prenos potrdila HCERT od izdajatelja do imetnika temelji na vmesniku, ki omogoča le predstavitev (npr. SMS, e-pošta), kodiranje prenosa v neobdelani obliki očitno ni ustrezno.

5.2.   Črtna koda

5.2.1.   Stiskanje koristne vsebine (CWT)

Za zmanjšanje velikosti ter izboljšanje hitrosti in zanesljivosti v postopku branja potrdila HCERT se spletni žeton CWT stisne po metodi ZLIB (RFC 1950 (9)) in z mehanizmom za stiskanje podatkov brez izgub v formatu, opredeljenem v RFC 1951 (10).

5.2.2.   Dvodimenzionalna črtna koda QR

Za boljše upravljanje obstoječe opreme, zasnovane za obdelavo koristnih vsebin v formatu ASCII, je stisnjeni CWT pred kodiranjem v dvodimenzionalno (2D) črtno kodo kodiran v formatu ASCII z uporabo sheme Base45.

Za generiranje 2D črtnih kod se uporablja format QR, kot je opredeljen v standardu ISO/IEC 18004:2015. Priporočena je stopnja popravljanja napak „Q“ (približno 25 %). Ker se uporablja shema Base45, se mora za kodo QR uporabljati alfanumerično kodiranje (način 2, označen s simboli 0010).

Da bi lahko preveritelji ugotovili vrsto kodiranih podatkov in izbrali ustrezno shemo dekodiranja in obdelave, imajo podatki, kodirani po shemi Base45 (v skladu s to specifikacijo), predpono v obliki niza identifikacijske oznake konteksta „HC1:“. S prihodnjimi različicami te specifikacije, ki bodo vplivale na združljivost za nazaj, bo opredeljena nova identifikacijska oznaka konteksta, medtem ko bo znak, ki sledi „HC“, vzet iz nabora znakov [1–9A–Z]. Vrstni red povečanj je določen v navedenem vrstnem redu, tj. najprej [1–9] in nato [A–Z].

Priporoča se, da se optična koda prikaže na predstavitvenem mediju z velikostjo diagonale 35–60 mm, da se prilagodi čitalnikom s fiksno optiko, pri katerih je treba predstavitveni medij postaviti na površino čitalnika.

Če se optična koda natisne na papir s tiskalniki z nizko ločljivostjo (<300 dpi), je treba paziti, da je vsak simbol (pika) QR kode pravilen kvadrat. Z nesorazmernim spreminjanjem velikosti so simboli v nekaterih vrsticah ali stolpcih QR kode pravokotni, kar v številnih primerih zmanjša berljivost.

6.   Format zanesljivega seznama (seznam CSCA in DSC)

Vsaka država članica mora predložiti seznam enega ali več državnih organov overiteljev potrdila (Country Signing Certificate Authority – CSCA) in seznam vseh veljavnih potrdil za podpisovalnike dokumentov (Document Signer Certificate – DSC) ter ju redno posodabljati.

6.1.   Poenostavljeni CSCA/DSC

Od te različice specifikacij države članice ne domnevajo, da se uporabljajo katere koli informacije s seznama preklicanih potrdil (CRL) ali da izvajalci preverjajo obdobje uporabe zasebnega ključa.

Namesto tega je primarni mehanizem veljavnosti prisotnost potrdila na najnovejši različici navedenega seznama potrdil.

6.2.   PKI in središča zaupanje za eMRTD organizacije ICAO

Države članice lahko uporabljajo ločeno potrdilo CSCA, lahko pa tudi predložijo svoja obstoječa potrdila CSCA za strojno berljive elektronske potne listine (eMRTD) in/ali potrdila DSC; lahko se celo odločijo, da bodo ta potrdila kupile od (komercialnih) središč zaupanja, in predložijo taka potrdila. Vendar mora vsako potrdilo DSC vedno podpisati CSCA, ki ga je sporočila zadevna država članica.

7.   Varnostni vidiki

Pri oblikovanju sheme na podlagi te specifikacije države članice opredelijo, analizirajo in spremljajo nekatere varnostne vidike.

Upoštevati bi bilo treba vsaj naslednje vidike:

7.1.   Obdobje veljavnosti podpisa HCERT

Izdajatelj potrdil HCERT mora omejiti obdobje veljavnosti podpisa, tako da določi čas izteka veljavnosti podpisa. Zato mora imetnik zdravstvenega potrdila to potrdilo redno podaljševati.

Sprejemljivo obdobje veljavnosti je lahko odvisno od praktičnih omejitev. Potnik med potovanjem v tujino na primer morda ne bo mogel podaljšati zdravstvenega potrdila. Lahko pa se zgodi tudi, da izdajatelj preučuje možnost nekakšne varnostne grožnje, zaradi katere mora umakniti potrdilo DSC (in s tem razveljaviti vsa zdravstvena potrdila, izdana z zadevnim ključem, ki so še vedno veljavna). Posledice takega dogodka se lahko omejijo z rednim menjavanjem ključev izdajatelja in zahtevanjem podaljšanja vseh zdravstvenih potrdil v določenih razumnih časovnih razmikih.

7.2.   Upravljanje ključev

Ta specifikacija v glavnem temelji na močnih kriptografskih mehanizmih za zagotovitev celovitosti podatkov in avtentikacije izvora podatkov. Zato je treba ohranjati zaupnost zasebnih ključev.

Zaupnost kriptografskih ključev je lahko ogrožena na več različnih načinov, na primer:

| — | postopek generiranja ključev je lahko pomanjkljiv, posledica pa so šibki ključi; |
| --- | --- |

—

postopek generiranja ključev je lahko pomanjkljiv, posledica pa so šibki ključi;

| — | ključi so lahko razkriti zaradi človeške napake; |
| --- | --- |

—

ključi so lahko razkriti zaradi človeške napake;

| — | ključe lahko ukradejo zunanji ali notranji storilci; |
| --- | --- |

—

ključe lahko ukradejo zunanji ali notranji storilci;

| — | ključi se lahko izračunajo s kriptoanalizo. |
| --- | --- |

—

ključi se lahko izračunajo s kriptoanalizo.

Za zmanjšanje tveganja, da bo algoritem za podpis šibek in bo omogočal ogrožanje zasebnih ključev s kriptoanalizo, se s to specifikacijo vsem udeležencem priporoča, naj uvedejo sekundarni algoritem za ponovno pridobitev podpisa, ki temelji na drugačnih parametrih ali drugačnem matematičnem problemu kot primarni.

Kar zadeva navedena tveganja, povezana z operacijskim okoljem izdajateljev, se izvedejo blažilni ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora, na primer za generiranje, shranjevanje in uporabo zasebnih ključev v varnostnih modulih strojne opreme (Hardware Security Module – HSM). Za podpisovanje zdravstvenih potrdil se zelo spodbuja uporaba varnostnih modulov strojne opreme.

Ne glede na to, ali se izdajatelj odloči za uporabo varnostnih modulov strojne opreme ali ne, bi bilo treba določiti časovni razpored menjave ključev, pri katerem je pogostost menjave ključev sorazmerna z izpostavljenostjo ključev zunanjim omrežjem, drugim sistemom in osebju. Dobro izbran časovni razpored menjave tudi omejuje tveganja, povezana z napačno izdanimi zdravstvenimi potrdili, saj izdajatelju omogoča, da prekliče serije takih zdravstvenih potrdil, tako da po potrebi umakne ključ.

7.3.   Potrjevanje vhodnih podatkov

Te specifikacije se lahko uporabljajo na način, ki vključuje sprejemanje podatkov iz neverodostojnih virov v sisteme, ki so lahko ključni za izvedbo naloge. Za zmanjšanje tveganj, povezanih s tem napadnim vektorjem, morajo biti vsa vnosna polja ustrezno preverjena glede na vrste podatkov, njihove dolžine in vsebino. Podpis izdajatelja se prav tako preveri pred kakršno koli obdelavo vsebine potrdila HCERT. Vendar potrditev veljavnosti podpisa izdajatelja pomeni, da je treba najprej razčleniti zaščiteno glavo izdajatelja, v katero lahko potencialni napadalec poskuša vnesti skrbno oblikovane informacije, namenjene ogrožanju varnosti sistema.

8.   Upravljanje zaupanja

Za preverjanje podpisa potrdila HCERT je potreben javni ključ. Države članice dajo te javne ključe na voljo. Na koncu mora imeti vsak preveritelj seznam vseh javnih ključev, ki jim lahko zaupa (ker javni ključ ni del potrdila HCERT).

Sistem je sestavljen iz (samo) dveh slojev; za vsako državo članico eno ali več potrdil na ravni države, vsako od njih pa podpiše eno ali več potrdil za podpisovalnik dokumenta, ki se uporabljajo pri vsakodnevnih dejavnostih.

Potrdila držav članic se imenujejo potrdila državnega organa overitelja potrdila (CSCA) in so (običajno) samopodpisana. Države članice imajo lahko več kot eno tako potrdilo (npr. v primeru regionalne decentralizacije). Ta potrdila CSCA redno podpisujejo potrdila za podpisovalnike dokumentov (DSC), ki se uporabljajo za podpisovanje potrdil HCERT.

„Sekretariat“ ima funkcionalno vlogo. Redno zbira in objavlja potrdila DSC držav članic, potem ko jih preveri na podlagi seznama potrdil CSCA (ki so bila posredovana in preverjena z drugimi sredstvi).

Dobljeni seznam potrdil DSC nato vsebuje združeni nabor sprejemljivih javnih ključev (in ustrezne identifikacijske oznake „kid“), ki jih lahko preveritelji uporabljajo za potrjevanje veljavnosti podpisov v potrdilih HCERT. Preveritelji morajo pridobiti ta seznam in ga redno posodabljati.

Format takih posebnih seznamov za posamezne države članice se lahko prilagodi, da ustreza nacionalnemu okolju. Zato se lahko format datoteke tega zanesljivega seznama razlikuje, in gre lahko na primer za podpisani format JWKS (format niza JWK v skladu z oddelkom 5 RFC 7517 (11)) ali kateri koli drug format, značilen za tehnologijo, ki se uporablja v zadevni državi članici.

Za zagotovitev enostavnosti lahko države članice predložijo obstoječa potrdila CSCA iz svojih sistemov ICAO eMRTD ali, kot priporoča SZO, ustvarijo potrdilo CSCA posebej za to zdravstveno področje.

8.1.   Identifikacijska oznaka ključa (kid)

Identifikacijska oznaka ključa (kid) se izračuna ob oblikovanju seznama zaupanja vrednih javnih ključev iz potrdil DSC in je sestavljena iz skrajšanega (prvih 8 bajtov) prstnega odtisa SHA-256 potrdila DSC, kodiranega v formatu DER (neobdelanem).

Preveriteljem ni treba izračunati identifikacijske oznake „kid“ na podlagi potrdila DSC, ampak lahko identifikacijsko oznako ključa v izdanem zdravstvenem potrdilu neposredno povežejo z identifikacijsko oznako „kid“ na zanesljivem seznamu.

8.2.   Razlike glede na model zaupanja PKI za eMRTD organizacije ICAO

Medtem ko je treba upoštevati dobre prakse v zvezi z modelom zaupanja PKI za eMRTD organizacije ICAO, se zaradi hitrosti uvede več poenostavitev:

| — | država članica lahko predloži več potrdil CSCA; |
| --- | --- |

—

država članica lahko predloži več potrdil CSCA;

| — | obdobje veljavnosti potrdila DSC (uporaba ključa) je lahko katera koli vrednost, ki ne presega obdobja veljavnosti potrdila CSCA, in lahko sploh ni določeno; |
| --- | --- |

—

obdobje veljavnosti potrdila DSC (uporaba ključa) je lahko katera koli vrednost, ki ne presega obdobja veljavnosti potrdila CSCA, in lahko sploh ni določeno;

| — | potrdilo DSC lahko vsebuje identifikacijske oznake politike (uporaba razširjenega ključa), značilne za zdravstvena potrdila; |
| --- | --- |

—

potrdilo DSC lahko vsebuje identifikacijske oznake politike (uporaba razširjenega ključa), značilne za zdravstvena potrdila;

| — | države članice se lahko odločijo, da nikoli ne bodo preverjale objavljenih preklicev; namesto tega se lahko zanašajo le na sezname potrdil DSC, ki jih vsak dan dobijo od sekretariata ali jih sestavijo same. |
| --- | --- |

—

države članice se lahko odločijo, da nikoli ne bodo preverjale objavljenih preklicev; namesto tega se lahko zanašajo le na sezname potrdil DSC, ki jih vsak dan dobijo od sekretariata ali jih sestavijo same.

---

(1)  rfc8392 (ietf.org).

(2)  rfc8152 (ietf.org).

(3)  rfc8230 (ietf.org).

(4)  rfc8392 (ietf.org).

(5)  rfc8392 (ietf.org).

(6)  rfc7159 (ietf.org).

(7)  rfc7049 (ietf.org).

(8)  Uredba (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 1).

(9)  rfc1950 (ietf.org).

(10)  rfc1951 (ietf.org).

(11)  rfc7517 (ietf.org).

---

PRILOGA II

PRAVILA ZA IZPOLNJEVANJE DIGITALNEGA COVID POTRDILA EU

Splošna pravila glede naborov vrednosti, določenih v tej prilogi, so namenjena zagotavljanju interoperabilnosti na semantični ravni in omogočajo enotne tehnične izvedbe za potrdila DCC. Elementi v tej prilogi se lahko uporabljajo za tri različne primere (cepljenje/testiranje/prebolela bolezen), kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/953. V tej prilogi so navedeni samo elementi, pri katerih je potrebna semantična standardizacija prek kodiranih naborov vrednosti.

Za prevajanje kodiranih elementov v nacionalni jezik so odgovorne države članice.

Za vsa podatkovna polja, ki niso navedena v naslednjih opisih naborov vrednosti, je priporočljivo kodiranje UTF-8 (ime, testni center , izdajatelj potrdila). Podatkovna polja s koledarskimi datumi (datum rojstva, datum cepljenja, datum odvzema vzorca za test, datum prvega pozitivnega rezultata testa, datumi veljavnosti potrdila) je priporočljivo kodirati v skladu s standardom ISO 8601.

Če iz kakršnega koli razloga ni mogoče uporabiti spodaj navedenih prednostnih kodnih sistemov, se lahko uporabijo drugi mednarodni kodni sistemi, poleg tega bi bilo treba zagotoviti nasvete, kako kode iz drugega kodnega sistema kod preslikati v prednostni kodni sistem. Besedilo (prikazna imena) se lahko v izjemnih primerih uporabi kot rezervni mehanizem, kadar v opredeljenih naborih vrednosti ni na voljo ustrezna koda.

Države članice, ki v svojih sistemih uporabljajo druge kode, bi morale take kode preslikati v opisane nabore vrednosti. Za vse take preslikave so odgovorne države članice.

Komisija ob podpori mreže e-zdravje in Odbora za zdravstveno varnost redno posodablja nabore vrednosti. Posodobljeni nabori vrednosti se objavijo na ustreznem spletnem mestu Komisije, pa tudi na spletni strani mreže e-zdravje. Zagotoviti bi bilo treba zgodovino sprememb.

1.   Ciljna bolezen ali njen povzročitelj/bolezen ali njen povzročitelj, ki jo/ga je imetnik prebolel: COVID-19 (SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic)

Prednostni kodni sistem: SNOMED CT.

Uporabljati v potrdilih 1, 2 in 3.

Izbrane kode se nanašajo na COVID-19 ali, če so potrebne podrobnejše informacije o genetski različici SARS-CoV-2, na te različice, če so take podrobne informacije potrebne iz epidemioloških razlogov.

Primer kode, ki bi jo bilo treba uporabljati, je koda SNOMED CT 840539006 (COVID-19).

2.   Cepivo ali profilaksa proti COVID-19

Prednostni sistem kod: SNOMED CT ali klasifikacija ATC.

Uporabljati v potrdilu 1.

Primeri kod iz prednostnih kodnih sistemov, ki bi jih bilo treba uporabljati, so kode SNOMED CT 1119305005 (antigensko cepivo proti SARS-CoV-2), 1119349007 (cepivo mRNK proti SARS-CoV-2) ali J07BX03 (cepiva proti COVID-19). Nabor vrednosti bi bilo treba razširiti, ko se razvijejo in začnejo uporabljati nove vrste cepiv.

3.   Zdravilo (cepivo ) proti COVID-19

Prednostni kodni sistemi (v prednostnem vrstnem redu):

| — | register zdravil Unije za cepiva z dovoljenjem, ki velja za celotno EU (številke dovoljenj); |
| --- | --- |

—

register zdravil Unije za cepiva z dovoljenjem, ki velja za celotno EU (številke dovoljenj);

| — | svetovni register cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

—

svetovni register cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija;

| — | v drugih primerih ime zdravila (cepiva). Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-). |
| --- | --- |

—

v drugih primerih ime zdravila (cepiva). Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-).

Ime nabora vrednosti: cepivo.

Uporabljati v potrdilu 1.

Primer kode iz prednostnih kodnih sistemov, ki bi jo bilo treba uporabljati, je EU/1/20/1528 (Comirnaty). Primer imena cepiva, ki bi ga bilo treba uporabljati kot kodo: Sputnik-V (kar pomeni cepivo Sputnik V).

4.   Imetnik dovoljenja za promet s cepivom proti COVID-19 ali izdelovalec cepiva

Prednostni kodni sistem:

| — | koda organizacije Evropske agencije za zdravila (sistem SPOR za ISO IDMP); |
| --- | --- |

—

koda organizacije Evropske agencije za zdravila (sistem SPOR za ISO IDMP);

| — | svetovni register imetnikov dovoljenj za promet s cepivom ali izdelovalcev cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

—

svetovni register imetnikov dovoljenj za promet s cepivom ali izdelovalcev cepiv, kot bi ga lahko vzpostavila na primer Svetovna zdravstvena organizacija;

| — | v drugih primerih ime organizacije. Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-). |
| --- | --- |

—

v drugih primerih ime organizacije. Če ime vključuje presledke, jih je treba nadomestiti z vezajem (-).

Uporabljati v potrdilu 1.

Primer kode iz prednostnega kodnega sistema, ki bi jo bilo treba uporabljati, je ORG-100001699 (AstraZeneca AB). Primer imena organizacije, ki bi ga bilo treba uporabljati kot kodo: Sinovac-Biotech (kar pomeni Sinovac Biotech).

5.   Številka odmerka v seriji in skupno število odmerkov v seriji

Uporabljati v potrdilu 1.

Dve polji:

| (1) | število odmerkov, danih v ciklu; |
| --- | --- |

(1)

število odmerkov, danih v ciklu;

| (2) | število pričakovanih odmerkov za celoten cikel (specifično za osebo v času dajanja). |
| --- | --- |

(2)

število pričakovanih odmerkov za celoten cikel (specifično za osebo v času dajanja).

Podatek 1/1, 2/2 bo na primer pomenil zaključeno cepljenje; vključno z možnostjo 1/1 za cepiva, pri katerih sta sicer predvidena dva odmerka, vendar zanje država članica uporablja protokol, po katerem državljani, ki jim je bila pred cepljenjem postavljena diagnoza COVID-19, prejmejo samo en odmerek. Skupno število odmerkov v seriji bi moralo biti navedeno glede na informacije, ki so na voljo ob dajanju odmerka. Če je pri določenem cepivu na primer potreben tretji odmerek (poživitveni odmerek) v času zadnjega danega odmerka, naj to odraža številka v drugem polju (na primer 2/3, 3/3 itd.).

6.   Država članica ali tretja država, v kateri je bilo opravljeno cepljenje/testiranje

Prednostni kodni sistem: oznake držav po ISO 3166.

Uporabljati v potrdilih 1, 2 in 3.

Vsebina nabora vrednosti: popoln seznam dvočrkovnih kod, ki je na voljo kot nabor vrednosti, opredeljen v standardu FHIR (http://hl7.org/fhir/ValueSet/iso3166-1-2).

7.   Vrsta testa

Prednostni kodni sistem: LOINC.

Uporabljati v potrdilu 2 in potrdilu 3, če se z delegiranim aktom uvede podpora za izdajo potrdil o preboleli bolezni na podlagi vrst testov, ki niso amplifikacijski test nukleinske kisline (NAAT).

Kode v tem naboru vrednosti se nanašajo na metodo testiranja in se izberejo vsaj za ločitev testov NAAT od hitrih antigenskih testov (RAT), kot je izraženo v Uredbi (EU) 2021/953.

Primer kode iz prednostnega kodnega sistema, ki bi jo bilo treba uporabljati, je LP217198-3 (hitri imunotest).

8.   Izdelovalec in trgovsko ime uporabljenega testa (neobvezno za test NAAT)

Prednostni sistem kod: seznam hitrih antigenskih testov, ki ga je pripravil Odbor za zdravstveno varnost (HSC) in ga vodi Skupno raziskovalno središče (JRC) (podatkovna zbirka in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov in metod testiranja na COVID-19).

Uporabljati v potrdilu 2.

Vsebina nabora vrednosti vključuje izbiro hitrega antigenskega testa, kot je naveden na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, uvedenem na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01 in dogovorjenem z Odborom za zdravstveno varnost. Seznam vodi JRC v okviru podatkovne zbirke in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov in metod testiranja na COVID-19 na spletnem naslovu: https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices/hsc-common-recognition-rat.

Za ta kodni sistem se uporabljajo ustrezna polja, kot so identifikacijska oznaka naprave za testiranje, ime testa in izdelovalec, v skladu s strukturiranim formatom JRC, ki je na voljo na spletnem naslovu https://covid-19-diagnostics.jrc.ec.europa.eu/devices.

9.   Rezultat testa

Prednostni sistem kod: SNOMED CT.

Uporabljati v potrdilu 2.

Izbrane kode omogočajo razlikovanje med pozitivnimi in negativnimi rezultati testov (okužba odkrita ali ni odkrita). Dodajo se lahko dodatne vrednosti (kot je „nedoločeno“), če to zahtevajo primeri uporabe.

Primera kod iz prednostnega kodnega sistema, ki bi ju bilo treba uporabljati, sta kodi 260415000 (Okužba ni odkrita) in 260373001 (Okužba odkrita).

---

PRILOGA III

SKUPNA STRUKTURA EDINSTVENE IDENTIFIKACIJSKE OZNAKE POTRDILA

1.   Uvod

Vsako digitalno COVID potrdilo EU (DCC) vključuje edinstveno identifikacijsko oznako potrdila (UCI), ki podpira interoperabilnost potrdil DCC. UCI se lahko uporablja za preverjanje potrdila. Za uvedbo UCI so odgovorne države članice. UCI je sredstvo za preverjanje verodostojnosti potrdila in za povezavo s sistemom za registracijo (npr. IIS), kjer je to ustrezno. Te identifikacijske oznake omogočajo tudi navedbe držav članic (na papirju in v digitalni obliki), da so bili posamezniki cepljeni ali testirani.

2.   Sestava edinstvene identifikacijske oznake potrdila

UCI ima skupno strukturo in format, ki lajšata interpretabilnost za človeka in/ali stroj, ter se lahko nanaša na elemente, kot so država članica cepljenja, samo cepivo in posebna identifikacijska oznaka države članice. Državam članicam zagotavlja prožnost pri njenem oblikovanju ob popolnem spoštovanju zakonodaje o varstvu podatkov. Vrstni red ločenih elementov sledi opredeljeni hierarhiji, ki omogoča prihodnje spremembe gradnikov, hkrati pa ohranja strukturno celovitost.

Možne rešitve za sestavo UCI tvorijo spekter, pri katerem sta modularnost in interpretabilnost za ljudi glavna parametra diverzifikacije in temeljna značilnost:

| — | modularnost: v kakšnem obsegu je koda sestavljena iz različnih gradnikov, ki vsebujejo semantično različne informacije; |
| --- | --- |

—

modularnost: v kakšnem obsegu je koda sestavljena iz različnih gradnikov, ki vsebujejo semantično različne informacije;

| — | interpretabilnost za ljudi: kako smiselna je koda za človeškega bralca ali v kakšnem obsegu jo lahko človeški bralec razlaga; |
| --- | --- |

—

interpretabilnost za ljudi: kako smiselna je koda za človeškega bralca ali v kakšnem obsegu jo lahko človeški bralec razlaga;

| — | edinstvenost na svetovni ravni; identifikacijska oznaka države ali organa je dobro upravljana, poleg tega se od vsake države (organa) pričakuje, da bo dobro upravljala svoj segment imenskega prostora in da identifikacijskih oznak ne bo nikoli ponovno uporabila ali izdala. Kombinacija teh značilnosti zagotavlja, da je vsaka identifikacijska oznaka edinstvena na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

edinstvenost na svetovni ravni; identifikacijska oznaka države ali organa je dobro upravljana, poleg tega se od vsake države (organa) pričakuje, da bo dobro upravljala svoj segment imenskega prostora in da identifikacijskih oznak ne bo nikoli ponovno uporabila ali izdala. Kombinacija teh značilnosti zagotavlja, da je vsaka identifikacijska oznaka edinstvena na svetovni ravni.

3.   Splošne zahteve

V zvezi z UCI bi morale biti izpolnjene naslednje splošne zahteve:

| (1) | nabor znakov: dovoljeni so samo alfanumerični znaki (velike črke) US-ASCII (od „A“ do „Z“, od „0“ do „9“) in dodatni posebni znaki za ločitev od RFC3986 (1) (2)„ in sicer {„/“, „#“, „:“}; |
| --- | --- |

(1)

nabor znakov: dovoljeni so samo alfanumerični znaki (velike črke) US-ASCII (od „A“ do „Z“, od „0“ do „9“) in dodatni posebni znaki za ločitev od RFC3986 (1) (2)„ in sicer {„/“, „#“, „:“};

| (2) | največja dolžina: oblikovalci bi si morali prizadevati za dolžino od 27 do 30 znakov (3); |
| --- | --- |

(2)

največja dolžina: oblikovalci bi si morali prizadevati za dolžino od 27 do 30 znakov (3);

| (3) | predpona različice: nanaša se na različico sheme UCI. Predpona različice za to različico dokumenta je „01“; sestavljena je iz dveh števk; |
| --- | --- |

(3)

predpona različice: nanaša se na različico sheme UCI. Predpona različice za to različico dokumenta je „01“; sestavljena je iz dveh števk;

| (4) | predpona države: oznaka države je določena s standardom ISO 3166-1. Daljše oznake (npr. trije znaki in več (npr. „UNHCR“)) so rezervirane za prihodnjo uporabo; |
| --- | --- |

(4)

predpona države: oznaka države je določena s standardom ISO 3166-1. Daljše oznake (npr. trije znaki in več (npr. „UNHCR“)) so rezervirane za prihodnjo uporabo;

| (5) | pripona kode/kontrolna vsota:






  5.1 | države članice bi morale uporabiti kontrolno vsoto, kadar obstaja verjetnost prenosa, (človeškega) prepisa ali drugih napak(tj. pri uporabi v tiskane oblike); |
| --- | --- | --- |

(5)

pripona kode/kontrolna vsota:

5.1

države članice bi morale uporabiti kontrolno vsoto, kadar obstaja verjetnost prenosa, (človeškega) prepisa ali drugih napak(tj. pri uporabi v tiskane oblike);

| 5.2 | kontrolna vsota se ne sme uporabljati za preverjanje veljavnosti potrdila in tehnično ni del identifikacijske oznake, ampak se uporablja za preverjanje celovitosti kode. Ta kontrolna vsota bi morala biti povzetek celotne oznake UCI v formatu za digitalni prenos/prenos po žici v skladu z ISO-7812-1 (LUHN-10) (4). Kontrolna vsota je od preostalega dela UCI ločena z znakom „#“. |
| --- | --- |

5.2

kontrolna vsota se ne sme uporabljati za preverjanje veljavnosti potrdila in tehnično ni del identifikacijske oznake, ampak se uporablja za preverjanje celovitosti kode. Ta kontrolna vsota bi morala biti povzetek celotne oznake UCI v formatu za digitalni prenos/prenos po žici v skladu z ISO-7812-1 (LUHN-10) (4). Kontrolna vsota je od preostalega dela UCI ločena z znakom „#“.

Zagotoviti bi bilo treba združljivost za nazaj: države članice, ki v daljšem časovnem obdobju spremenijo strukturo identifikacijskih oznak (v okviru glavne različice, ki je trenutno v1), morajo zagotoviti, da kateri koli enaki identifikacijski oznaki predstavljata isto potrdilo/navedbo o cepljenju. Povedano drugače, države članice identifikacijskih oznak ne morejo ponovno uporabiti.

4.   Možnosti za edinstvene identifikacijske oznake potrdil za potrdila o cepljenju

Smernice mreže e-zdravje za preverljiva potrdila o cepljenju in osnovne elemente interoperabilnosti (5) določajo različne možnosti, ki so na voljo državam članicam in drugim stranem in ki lahko soobstajajo v različnih državah članicah. Države članice lahko take različne možnosti uporabijo v različnih različicah sheme UCI.

---

(1)  rfc3986 (ietf.org).

(2)  Polja, kot so „spol“, „številka serije/lota“, „cepilni center“, „identifikacija zdravstvenega delavca“ in „naslednji datum cepljenja“, morda ne bodo potrebna za druge namene, razen za medicinsko uporabo.

(3)  Pri izvedbi s QR kodami bi lahko države članice razmislile o uporabi dodatnega nabora znakov do skupne dolžine 72 znakov (vključno s 27–30 znaki same identifikacijske oznake) za posredovanje drugih informacij. Specifikacije teh informacij opredelijo države članice.

(4)  Luhnov algoritem mod N je razširitev Luhnovega algoritma (znanega tudi kot algoritem mod 10), ki deluje za numerične kode in se uporablja na primer za izračun kontrolne vsote za kreditne kartice. Razširitev algoritmu omogoča delo z zaporedji vrednosti na kateri koli podlagi (v tem primeru črke).

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf.

---

PRILOGA IV

UPRAVLJANJE POTRDIL JAVNIH KLJUČEV

1.   Uvod

Države članice si ključe za podpis digitalnih COVID potrdil EU (DCC) med sabo varno in na zaupanja vreden način izmenjujejo prek prehoda za digitalno COVID potrdilo EU (DCCG), ki deluje kot centralno odložišče javnih ključev. S prehodom DCCG so države članice pooblaščene za objavo javnih ključev, ki ustrezajo zasebnim ključem, ki jih uporabljajo za podpisovanje digitalnih COVID potrdil. Države članice, ki se zanašajo na prehod DCCG, ga lahko uporabljajo za pravočasno pridobitev posodobljenega materiala javnih ključev. Pozneje se lahko prehod DCCG razširi na izmenjavo zanesljivih dodatnih informacij, ki jih zagotovijo države članice, na primer pravil za potrjevanje potrdil DCC. Model zaupanja okvira potrdil DCC je infrastruktura javnih ključev (Public Key Infrastructure – PKI). Vsaka država članica ohranja enega ali več državnih overiteljev podpisnikov potrdil (Country Signing Certificate Authority – CSCA), katerih potrdila so razmeroma dolgotrajna. Po odločitvi države članice se lahko uporablja isti CSCA, kot se uporablja za strojno berljive potne listine, ali drug CSCA. CSCA izdaja potrdila javnih ključev za nacionalne kratkotrajne podpisovalnike dokumenta (tj. podpisovalnike za potrdila DCC), ki se imenujejo potrdila za podpisovalnike dokumenta (Document Signer Certificate – DSC). CSCA deluje kot sidro zaupanja, tako da lahko države članice, ki se zanašajo nanj, s potrdilom CSCA potrdijo verodostojnost in celovitost redno spreminjajočih se potrdil DSC. Ko so potrjena, lahko države članice ta potrdila (ali samo javne ključe, ki jih vsebujejo) naložijo v svoje aplikacije za potrjevanje potrdil DCC. Poleg potrdil CSCS in DSC se tudi prehod DCCG opira na infrastrukturo javnih ključev, in sicer za avtentikacijo transakcij in podpisovanje podatkov, kot na podlago za avtentikacijo in kot na način zagotavljanja celovitosti komunikacijskih kanalov med državami članicami in prehodom DCCG.

Digitalni podpisi se lahko uporabljajo za doseganje celovitosti in verodostojnosti podatkov. Infrastrukture javnih ključev vzpostavljajo zaupanje, tako da javne ključe povezujejo s preverjenimi identitetami (ali izdajatelji). To je potrebno, da lahko drugi udeleženci preverijo izvor podatkov in identiteto partnerja, s katerim komunicirajo, ter se odločijo glede zaupanja. Na prehodu DCCG se za verodostojnost uporablja več potrdil javnih ključev. Ta priloga določa, katera potrdila javnih ključev se uporabljajo in kako se oblikujejo, da se omogoči široka interoperabilnost med državami članicami. Zagotavlja več podrobnosti o potrebnih potrdilih javnih ključev ter smernice o predlogah potrdil in obdobjih veljavnosti za države članice, ki želijo upravljati svoja potrdila CSCA. Ker je potrdila DCC mogoče preveriti v določenem časovnem obdobju (od izdaje, veljavnost pa poteče po določenem času), je treba opredeliti model preverjanja za vse podpise, ki se uporabljajo na potrdilih javnih ključev in potrdilih DCC.

2.   Terminologija

Naslednja preglednica vsebuje kratice in terminologijo, ki se uporabljajo v tej prilogi.

| Pojem | Opredelitev |
| --- | --- |
| Potrdilo | Ali potrdilo javnega ključa. Potrdilo X.509 v3, ki vsebuje javni ključ subjekta. |
| CSCA | Državni organ overitelj potrdila (Country Signing Certificate Authority). |
| DCC | Digitalno COVID potrdilo EU. Podpisan digitalni dokument, ki vsebuje informacije o cepljenju, testu ali preboleli bolezni. |
| DCCG | Prehod za digitalno COVID potrdilo EU. Ta sistem se uporablja za izmenjavo potrdil DSC med državami članicami. |
| DCCGTA | Potrdilo sidra zaupanja prehoda DCCG. Ustrezni zasebni ključ se uporablja za podpisovanje seznama vseh potrdil CSCA brez spletne povezave. |
| DCCGTLS | Potrdilo strežnika TLS na prehodu DCCG. |
| DSC | Potrdilo za podpisovalnik dokumenta. Potrdilo javnega ključa organa države članice za podpisovanje dokumentov (npr. sistem, ki lahko podpisuje potrdila DCC). To potrdilo izda CSCA države članice. |
| EC-DSA | Algoritem z eliptično krivuljo za digitalni podpis. Kriptografski algoritem za podpis, ki temelji na eliptičnih krivuljah. |
| Država članica | Država članica Evropske unije. |
| mTLS | Skupni protokol TLS (Transport Layer Security – varnost prenosnega sloja). Protokol TLS z medsebojno avtentikacijo. |
| NB | Nacionalno zaledje države članice. |
| NBCSCA | Potrdilo CSCA države članice (lahko je več kot eno). |
| NBTLS | Potrdilo nacionalnega zaledja za avtentikacijo odjemalca TLS. |
| NBUP | Potrdilo, ki ga nacionalno zaledje uporablja za podpisovanje podatkovnih paketov, naloženih na prehod DCCG. |
| PKI | Infrastruktura javnih ključev. Model zaupanja, ki temelji na potrdilih javnih ključev in organih overiteljih potrdila. |
| RSA | Asimetrični kriptografski algoritem na osnovi faktorizacije celih števil, ki se uporablja za digitalne podpise ali asimetrično šifriranje. |

Pojem

Opredelitev

Potrdilo

Ali potrdilo javnega ključa. Potrdilo X.509 v3, ki vsebuje javni ključ subjekta.

CSCA

Državni organ overitelj potrdila (Country Signing Certificate Authority).

DCC

Digitalno COVID potrdilo EU. Podpisan digitalni dokument, ki vsebuje informacije o cepljenju, testu ali preboleli bolezni.

DCCG

Prehod za digitalno COVID potrdilo EU. Ta sistem se uporablja za izmenjavo potrdil DSC med državami članicami.

DCCGTA

Potrdilo sidra zaupanja prehoda DCCG. Ustrezni zasebni ključ se uporablja za podpisovanje seznama vseh potrdil CSCA brez spletne povezave.

DCCGTLS

Potrdilo strežnika TLS na prehodu DCCG.

DSC

Potrdilo za podpisovalnik dokumenta. Potrdilo javnega ključa organa države članice za podpisovanje dokumentov (npr. sistem, ki lahko podpisuje potrdila DCC). To potrdilo izda CSCA države članice.

EC-DSA

Algoritem z eliptično krivuljo za digitalni podpis. Kriptografski algoritem za podpis, ki temelji na eliptičnih krivuljah.

Država članica

Država članica Evropske unije.

mTLS

Skupni protokol TLS (Transport Layer Security – varnost prenosnega sloja). Protokol TLS z medsebojno avtentikacijo.

NB

Nacionalno zaledje države članice.

NBCSCA

Potrdilo CSCA države članice (lahko je več kot eno).

NBTLS

Potrdilo nacionalnega zaledja za avtentikacijo odjemalca TLS.

NBUP

Potrdilo, ki ga nacionalno zaledje uporablja za podpisovanje podatkovnih paketov, naloženih na prehod DCCG.

PKI

Infrastruktura javnih ključev. Model zaupanja, ki temelji na potrdilih javnih ključev in organih overiteljih potrdila.

RSA

Asimetrični kriptografski algoritem na osnovi faktorizacije celih števil, ki se uporablja za digitalne podpise ali asimetrično šifriranje.

3.   Komunikacijski tokovi in varnostne storitve prehoda DCCG

Ta oddelek vsebuje pregled komunikacijskih tokov in varnostnih storitev v sistemu DCCG. V njem je opredeljeno tudi, kateri ključi in potrdila se uporabljajo za zaščito komunikacije, naloženih informacij, potrdil DCC in podpisanega zanesljivega seznama, ki vsebuje vsa sprejeta potrdila CSCA. Prehod DCCG deluje kot podatkovno vozlišče, ki omogoča izmenjavo podpisanih podatkovnih paketov za države članice.

Naložene podatkovne pakete zagotavlja „take, kot so“, kar pomeni, da v paketih, ki jih prejme, ne dodaja ali briše potrdil DSC. Nacionalnemu zaledju držav članic se omogoči preverjanje celovitosti in verodostojnosti naloženih podatkov od konca do konca. Poleg tega bodo nacionalna zaledja in prehod DCCG uporabljali medsebojno avtentikacijo TLS za vzpostavitev varne povezave. Uporabljali jih bodo poleg podpisov v izmenjanih podatkih.

3.1.   Avtentikacija in vzpostavitev povezave

Prehod DCCG uporablja protokol Transport Layer Security (TLS) z medsebojno avtentikacijo za vzpostavitev avtentificiranega šifriranega kanala med nacionalnim zaledjem države članice in okoljem prehoda. Zato ima prehod DCCG potrdilo strežnika TLS, okrajšano DCCGTLS, nacionalno zaledje pa potrdilo odjemalca TLS, okrajšano NBTLS. Predloge potrdil so na voljo v oddelku
  5. Vsako nacionalno zaledje lahko zagotovi lastno potrdilo TLS. To potrdilo bo izrecno uvrščeno na beli seznam in ga bo zato lahko izdal organ overitelj potrdila, ki uživa javno zaupanje (npr. organ overitelj potrdila, ki upošteva osnovne zahteve foruma CA/Browser Forum), ali nacionalni organ overitelj potrdila ali pa je lahko samopodpisano potrdilo. Vsaka država članica je odgovorna za svoje nacionalne podatke in zaščito zasebnega ključa, ki ga uporablja za vzpostavitev povezave s prehodom DCCG. Za pristop „prinesi svoje potrdilo“ so potrebni natančno opredeljen postopek registracije in identifikacije ter postopka preklica in podaljšanja, kot je navedeno v oddelkih
  4.1
  4.2 in 4.3. Prehod DCCG uporablja beli seznam, na katerega se po uspešni registraciji dodajo potrdila TLS nacionalnih zaledij. Samo nacionalna zaledja, avtentificirana z zasebnim ključem, ki ustreza potrdilu z belega seznama, lahko vzpostavijo varno povezavo s prehodom DCCG. Prehod DCCG bo uporabljal tudi potrdilo TLS, ki nacionalnim zaledjem omogoča, da preverijo, ali dejansko vzpostavljajo povezavo s „pravim“ prehodom DCCG in ne s kakšno zlonamerno entiteto, ki se izdaja za prehod DCCG. Potrdilo prehoda DCCG bo nacionalnemu zaledju zagotovljeno po uspešni registraciji. Potrdilo DCCGTLS bo izdal organ overitelj potrdila, ki uživa javno zaupanje (in je vključen v vse glavne brskalnike). Države članice so odgovorne, da preverijo, ali je njihova povezava s prehodom DCCG varna (npr. s primerjanjem prstnega odtisa potrdila DCCGTLS povezanega strežnika s tistim, pridobljenim po registraciji).

3.2.   Državni organi overitelji potrdila in model potrjevanja

Države članice, ki sodelujejo v okviru prehoda DCCG, morajo za izdajo potrdil DSC uporabljati CSCA. Države članice imajo lahko več kot en organ CSCA, na primer v primeru regionalne decentralizacije. Vsaka država članica lahko uporablja obstoječe organe overitelje potrdila ali pa za sistem potrdil DCC uvede poseben (po možnosti samopodpisan) organ overitelj potrdila.

Države članice morajo med uradnim postopkom vstopanja upravljavcu prehoda DCCG predložiti svoja potrdila CSCA. Po uspešni registraciji države članice (za več podrobnosti glej oddelek
  4.1) bo upravljavec prehoda DCCG posodobil podpisan zanesljiv seznam, ki vsebuje vsa potrdila CSCA, aktivna v okviru potrdil DCC. Upravljavec prehoda DCCG bo v okolju brez spletne povezave z namenskim asimetričnim parom ključev podpisal zanesljivi seznam in potrdila. Zasebni ključ ne bo shranjen v spletnem sistemu DCCG, tako da ogroženost spletnega sistema napadalcu ne bo omogočila ogrožanja zanesljivega seznama. Ustrezno potrdilo sidra zaupanja DCCGTA bo nacionalnim zaledjem zagotovljeno med postopkom vstopanja.

Države članice lahko za svoje postopke preverjanja s prehoda DCCG pridobijo zanesljivi seznam. CSCA je opredeljen kot organ overitelj potrdila, ki izdaja potrdila DSC, zato morajo države članice, ki uporabljajo večstopenjsko hierarhijo organov overiteljev potrdila (npr. korenski organ overitelj potrdila -> CSCA -> potrdila DSC), zagotoviti podrejeni organ overitelj potrdila, ki izdaja potrdila DSC. V tem primeru, če država članica uporablja obstoječi organ overitelj potrdila, bo sistem potrdil DCC prezrl vse, kar je nad organom CSCA, in na beli seznam uvrstil samo CSCA kot sidro zaupanja (čeprav gre za podrejeni organ overitelj potrdila). Razlog za to je, da model ICAO omogoča le točno dve ravni – „korenski“ organ CSCA in potrdilo DSC končnega subjekta, ki ga podpiše le navedeni CSCA.

Če država članica upravlja svoj organ CSCA, je odgovorna za varno delovanje in upravljanje ključev tega organa overitelja potrdila. CSCA deluje kot sidro zaupanja za potrdila DSC, zato je zaščita zasebnega ključa CSCA bistvena za celovitost okolja potrdil DCC. Model preverjanja v infrastrukturi javnih ključev DCC je model Shell , v skladu s katerim morajo biti vsa potrdila pri potrjevanju poti potrdil veljavna v določenem trenutku (tj. ob potrditvi podpisa). Zato se uporabljajo naslednje omejitve:

| — | CSCA ne izdaja potrdil, ki so veljavna dlje časa kot samo potrdilo organa overitelja potrdila; |
| --- | --- |

—

CSCA ne izdaja potrdil, ki so veljavna dlje časa kot samo potrdilo organa overitelja potrdila;

| — | podpisovalnik dokumenta ne podpisuje dokumentov, ki so veljavni dlje časa kot samo potrdilo DSC; |
| --- | --- |

—

podpisovalnik dokumenta ne podpisuje dokumentov, ki so veljavni dlje časa kot samo potrdilo DSC;

| — | države članice, ki upravljajo svoj organ CSCA, morajo določiti obdobja veljavnosti tega CSCA in vseh izdanih potrdil ter poskrbeti za podaljšanje potrdil. |
| --- | --- |

—

države članice, ki upravljajo svoj organ CSCA, morajo določiti obdobja veljavnosti tega CSCA in vseh izdanih potrdil ter poskrbeti za podaljšanje potrdil.

Oddelek
  4.2 vsebuje priporočila za obdobja veljavnosti.

3.3.   Celovitost in verodostojnost naloženih podatkov

Nacionalna zaledja lahko prehod DCCG po uspešni medsebojni avtentikaciji uporabljajo za nalaganje in prenos digitalno podpisanih podatkovnih paketov. Na začetku ti podatkovni paketi vsebujejo potrdila DSC držav članic. Par ključev, ki ga nacionalno zaledje uporablja za digitalni podpis naloženih podatkovnih paketov v sistemu DCCG, se imenuje par ključev nacionalnega zaledja za podpis nalaganja, skrajšana oblika imena ustreznega potrdila javnega ključa pa je potrdilo NBUP. Vsaka država članica zagotovi svoje potrdilo NBUP, ki je lahko samopodpisano ali pa ga izda obstoječi organ overitelj potrdila, na primer javni organ overitelj potrdila (tj. organ, ki izda potrdilo v skladu z osnovnimi zahtevami foruma CAB (CA/Browser Forum)). Potrdilo NBUP se razlikuje od vseh drugih potrdil, ki jih uporablja država članica (tj. CSCA, odjemalec TLS ali potrdila DSC).

Države članice morajo med postopkom prve registracije upravljavcu prehoda DCCG zagotoviti potrdilo za nalaganje (za več podrobnosti glej oddelek
  4.1). Vsaka država članica je odgovorna za svoje nacionalne podatke in mora zaščititi zasebni ključ, ki se uporablja za podpisovanje nalaganja.

Druge države članice lahko podpisane podatkovne pakete preverijo s potrdili za nalaganje, ki jih zagotovi prehod DCCG. Prehod DCCG s potrdilom nacionalnega zaledja za nalaganje preverja verodostojnost in celovitost naloženih podatkov, preden se ti zagotovijo drugim državam članicam.

3.4.   Zahteve glede tehnične arhitekture prehoda DCCG

Zahteve glede tehnične arhitekture prehoda DCCG so naslednje:

| — | prehod DCCG uporablja medsebojno avtentikacijo TLS za vzpostavitev avtentificirane šifrirane povezave z nacionalnimi zaledji. Zato vodi beli seznam registriranih odjemalčevih potrdil NBTLS; |
| --- | --- |

—

prehod DCCG uporablja medsebojno avtentikacijo TLS za vzpostavitev avtentificirane šifrirane povezave z nacionalnimi zaledji. Zato vodi beli seznam registriranih odjemalčevih potrdil NBTLS;

| — | prehod DCCG uporablja dve digitalni potrdili (DCCGTLS in DCCGTA) z dvema ločenima paroma ključev. Zasebni ključ para ključev DCCGTA se hrani v sistemu brez spletne povezave (ne na spletnih komponentah prehoda DCCG); |
| --- | --- |

—

prehod DCCG uporablja dve digitalni potrdili (DCCGTLS in DCCGTA) z dvema ločenima paroma ključev. Zasebni ključ para ključev DCCGTA se hrani v sistemu brez spletne povezave (ne na spletnih komponentah prehoda DCCG);

| — | prehod DCCG vodi zanesljivi seznam NBCSCA, ki je podpisan z zasebnim ključem DCCGTA; |
| --- | --- |

—

prehod DCCG vodi zanesljivi seznam NBCSCA, ki je podpisan z zasebnim ključem DCCGTA;

| — | uporabljene šifre morajo izpolnjevati zahteve iz oddelka
  5.1. |
| --- | --- |

—

uporabljene šifre morajo izpolnjevati zahteve iz oddelka
  5.1.

4.   Upravljanje življenjskega cikla potrdil

4.1.   Registracija nacionalnih zaledij

Države članice se morajo za sodelovanje v sistemu DCCG registrirati pri njegovem upravljavcu. V tem oddelku je opisan tehnični in operativni postopek, ki ga je treba upoštevati za registracijo nacionalnega zaledja.

Upravljavec prehoda DCCG in država članica si morata izmenjati informacije o kontaktnih tehnikih za postopek vstopanja. Predpostavlja se, da so kontaktne tehnike pooblastile države članice in da se identifikacija/avtentikacija izvaja prek drugih kanalov. Avtentikacija se lahko doseže na primer tako, da kontaktni tehnik države članice prek e-pošte predloži potrdila kot datoteke, šifrirane z geslom, ustrezno geslo pa upravljavcu prehoda DCCG sporoči po telefonu. Lahko se uporabljajo tudi drugi varni kanali, ki jih določi upravljavec prehoda DCCG.

Država članica mora med postopkom registracije in identifikacije predložiti tri digitalna potrdila:

| — | potrdilo TLS države članice NBTLS, |
| --- | --- |

—

potrdilo TLS države članice NBTLS,

| — | potrdilo NBUP države članice za nalaganje, |
| --- | --- |

—

potrdilo NBUP države članice za nalaganje,

| — | potrdila CSCA države članice NBCSCA. |
| --- | --- |

—

potrdila CSCA države članice NBCSCA.

Vsa predložena potrdila morajo biti v skladu z zahtevami iz oddelka
  5. Upravljavec prehoda DCCG bo preveril, ali predloženo potrdilo izpolnjuje zahteve iz oddelka
  5. Po identifikaciji in registraciji upravljavec prehoda DCCG:

| — | doda potrdila NBCSCA na zanesljivi seznam, podpisan z zasebnim ključem, ki ustreza javnemu ključu DCCGTA; |
| --- | --- |

—

doda potrdila NBCSCA na zanesljivi seznam, podpisan z zasebnim ključem, ki ustreza javnemu ključu DCCGTA;

| — | doda potrdilo NBTLS na beli seznam končne točke TLS na prehodu DCCG ; |
| --- | --- |

—

doda potrdilo NBTLS na beli seznam končne točke TLS na prehodu DCCG ;

| — | doda potrdilo NBUP v sistem DCCG; |
| --- | --- |

—

doda potrdilo NBUP v sistem DCCG;

| — | državi članici zagotovi potrdili javnega ključa DCCGTA in DCCGTLS. |
| --- | --- |

—

državi članici zagotovi potrdili javnega ključa DCCGTA in DCCGTLS.

4.2.   Organi overitelji potrdila, obdobja veljavnosti in podaljšanje

Če želi država članica upravljati svoj organ CSCA, so lahko potrdila CSCA samopodpisana. Delujejo kot sidro zaupanja države članice, zato mora država članica močno zaščititi zasebni ključ, ki ustreza javnemu ključu potrdila CSCA. Priporočljivo je, da države članice za svoj CSCA uporabljajo sistem brez spletne povezave, tj. računalniški sistem, ki ni povezan z nobenim omrežjem. Za dostop do sistema se uporablja nadzor več oseb (npr. v skladu z načelom štirih oči). Po podpisu potrdil DSC se uporabi operativni nadzor, sistem, v katerem je zasebni ključ CSCA, pa se varno shrani s strogim nadzorom dostopa. Za dodatno zaščito zasebnega ključa CSCA se lahko uporabijo varnostni moduli strojne opreme ali pametne kartice. Digitalna potrdila vsebujejo obdobje veljavnosti, ki zahteva podaljšanje potrdila. Podaljšanje je potrebno za uporabo svežih kriptografskih ključev in za prilagoditev velikosti ključev, kadar nove izboljšave računanja ali novi napadi ogrožajo varnost uporabljenega kriptografskega algoritma. Uporablja se model Shell (, glej oddelek
  3.2).

Glede na enoletno veljavnost digitalnih COVID potrdil se priporočajo naslednja obdobja veljavnosti:

| — | CSCA: 4 leta; |
| --- | --- |

—

CSCA: 4 leta;

| — | DSC: 2 leti; |
| --- | --- |

—

DSC: 2 leti;

| — | potrdilo za nalaganje: 1–2 leti; |
| --- | --- |

—

potrdilo za nalaganje: 1–2 leti;

| — | avtentikacija odjemalca TLS: 1–2 leti. |
| --- | --- |

—

avtentikacija odjemalca TLS: 1–2 leti.

Za pravočasno podaljšanje se priporočajo naslednja obdobja uporabe zasebnega ključa:

| — | CSCA: 1 leto; |
| --- | --- |

—

CSCA: 1 leto;

| — | DSC: 6 mesecev. |
| --- | --- |

—

DSC: 6 mesecev.

Države članice morajo pravočasno ustvariti nova potrdila za nalaganje in potrdila TLS, na primer en mesec pred potekom, da se omogoči nemoteno delovanje. Potrdila CSCA in DSC bi bilo treba podaljšati vsaj en mesec pred prenehanjem uporabe zasebnega ključa (ob upoštevanju potrebnih operativnih postopkov). Države članice morajo upravljavcu prehoda DCCG zagotoviti posodobljena potrdila CSCA, potrdila za nalaganje in potrdila TLS. Potekla potrdila se odstranijo z belega seznama in zanesljivega seznama.

Države članice in upravljavec prehoda DCCG morajo spremljati veljavnost svojih potrdil. Ni centralnega subjekta, ki bi vodil evidenco o veljavnosti potrdil in obveščal udeležence.

4.3.   Preklic potrdil

Digitalna potrdila lahko na splošno prekliče organ overitelj potrdila (CA), ki jih je izdal, pri čemer uporabi sezname preklicanih potrdil ali odzivnik spletnega protokola za status potrdila (Online Certificate Status Protocol – OCSP). Sezname preklicanih potrdil bi morali zagotoviti organi CSCA za sistem potrdil DCC. Tudi če druge države članice trenutno ne uporabljajo teh seznamov preklicanih potrdil, bi jih bilo treba vključiti za prihodnjo uporabo. Če se organ CSCA odloči, da ne bo predložil seznamov preklicanih potrdil, je treba potrdila DSC tega organa CSCA podaljšati, ko seznami preklicanih potrdil postanejo obvezni. Preveritelji za potrditev potrdil DSC ne bi smeli uporabljati odzivnika OCSP, ampak sezname preklicanih potrdil. Priporočljivo je, da nacionalno zaledje izvede potrebno potrditev potrdil DSC, prenesenih s prehoda DCC, in nacionalnim potrjevalcem potrdil DCC posreduje samo nabor zaupanja vrednih in potrjenih potrdil DSC. Potrjevalci potrdil DCC v postopku potrjevanja ne bi smeli preverjati preklicev DSC. Eden od razlogov za to je varovanje zasebnosti imetnikov potrdil DCC, pri čemer se prepreči kakršna koli možnost, da bi lahko odzivnik OCSP, povezan z določenim potrdilom DSC, spremljal uporabo tega potrdila.

Države članice lahko svoja potrdila DSC same odstranijo s prehoda DCCG z veljavnimi potrdili za nalaganje in potrdili TLS. Odstranitev potrdila DSC pomeni, da bodo vsa potrdila DCC, izdana s tem potrdilom DSC, postala neveljavna, ko bodo države članice pridobile posodobljene sezname DSC. Zaščita materiala zasebnih ključev, ki ustreza potrdilom DSC, je ključna. Države članice morajo upravljavca prehoda DCCG obvestiti, ko morajo preklicati potrdila za nalaganje ali potrdila TLS, na primer zaradi ogrožanja nacionalnega zaledja. Nato lahko upravljavec prehoda DCCG prekliče zaupanje za ogroženo potrdilo, na primer tako, da potrdilo odstrani z belega seznama TLS. Potrdila za nalaganje lahko odstrani iz podatkovne zbirke prehoda DCCG. Paketi, podpisani z zasebnim ključem, ki ustreza temu potrdilu za nalaganje, bodo postali neveljavni, ko bodo nacionalna zaledja preklicala zaupanje v zvezi s preklicanim potrdilom za nalaganje. Če je treba preklicati potrdilo CSCA, države članice o tem obvestijo upravljavca prehoda DCCG in druge države članice, s katerimi imajo vzpostavljen odnos zaupanja. Upravljavec prehoda DCCG bo izdal nov zanesljiv seznam, ki ne bo več vseboval ogroženega potrdila. Vsa potrdila DSC, ki jih je izdal ta CSCA, bodo postala neveljavna, ko bodo države članice posodobile shrambo zaupanja vrednih potrdil v okviru svojega nacionalnega zaledja. Če je treba preklicati potrdilo DCCGTLS ali potrdilo DCCGTA, morajo upravljavec prehoda DCCG in države članice skupaj vzpostaviti novo zaupanja vredno povezavo TLS in zanesljivi seznam.

5.   Predloge potrdil

V tem oddelku so določene kriptografske zahteve in smernice ter zahteve glede predlog potrdil. Poleg tega so v njem opredeljene predloge za potrdila DCCG.

5.1.   Kriptografske zahteve

Kriptografski algoritmi in nabori šifer TLS se izberejo na podlagi trenutnega priporočila nemškega zveznega urada za informacijsko varnost (Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik – BSI) ali SOG-IS. Ta priporočila in priporočila drugih institucij in organizacij za standardizacijo so podobna. Priporočila so na voljo v tehničnih smernicah TR 02102-1 in TR 02102-2 (1) ali dokumentu SOG-IS Agreed Cryptographic Mechanisms (2) (Dogovorjeni kriptografski mehanizmi SOG-IS).

5.1.1.   Zahteve glede DSC

Uporabljajo se zahteve iz oddelka 3.2.2 Priloge I. Zato je zelo priporočljivo, da podpisovalniki dokumentov uporabljajo algoritem z eliptično krivuljo za digitalni podpis (ECDSA) s krivuljo NIST-p-256 (kot je opredeljena v Dodatku D k standardu FIPS PUB 186-4). Druge eliptične krivulje niso podprte. Zaradi prostorskih omejitev DCC države članice ne bi smele uporabljati algoritma RSA-PSS, niti če je dovoljen kot algoritem za ponovno pridobitev. Če države članice uporabljajo algoritem RSA-PSS, bi morale uporabljati velikost modula 2048 bitov ali največ 3072 bitov. Kot kriptografska zgoščevalna funkcija za podpis potrdil DSC se uporablja SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov (glej standard ISO/IEC 10118-3:2004).

5.1.2.   Zahteve glede potrdila TLS, potrdila za nalaganje in potrdila CSCA

Kar zadeva digitalna potrdila in kriptografske podpise v okviru prehoda DCCG, so glavne zahteve glede kriptografskih algoritmov in dolžine ključev povzete v naslednji preglednici (od leta 2021):

| Algoritem za podpis | Velikost ključa | Zgoščevalna funkcija |
| --- | --- | --- |
| EC-DSA | Najmanj 250 bitov | SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov |
| RSA-PSS (priporočeno zapolnjevanje) RSA-PKCS#1 v1.5 (uveljavljeno zapolnjevanje) | Najmanj 3000-bitni modul RSA (N) z javnim eksponentom e > 2^16 | SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov |
| DSA | Najmanj 3000-bitno praštevilo p, 250-bitni ključ q | SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov |

Algoritem za podpis

Velikost ključa

Zgoščevalna funkcija

EC-DSA

Najmanj 250 bitov

SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov

RSA-PSS (priporočeno zapolnjevanje) RSA-PKCS#1 v1.5 (uveljavljeno zapolnjevanje)

Najmanj 3000-bitni modul RSA (N) z javnim eksponentom e > 2^16

SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov

DSA

Najmanj 3000-bitno praštevilo p, 250-bitni ključ q

SHA-2 z izhodno dolžino ≥ 256 bitov

Priporočena eliptična krivulja za EC-DSA je NIST-p-256 zaradi njene široke uporabe.

5.2.   Potrdilo CSCA (NBCSCA)

Naslednja preglednica vsebuje smernice glede predloge potrdila NBCSCA, če se država članica odloči, da bo za sistem potrdil DCC upravljala svoj CSCA.

Vnosi v krepkem tisku so obvezni (morajo biti vključeni v potrdilo), vnosi v ležečem tisku pa so priporočeni (bi jih bilo treba vključiti). Za polja, ki niso prikazana v preglednici, ni opredeljenih priporočil.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Imetnik | cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>,
  o=<ponudnik>,

  c=<država članica, ki upravlja CSCA> |
| Uporaba ključa | (vsaj) podpisovanje potrdil, podpisovanje seznama preklicanih potrdil |
| Osnovne omejitve | CA = true, path length constraints = 0 |

Polje

Vrednost

Imetnik

cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>,
  o=<ponudnik>,

  c=<država članica, ki upravlja CSCA>

Uporaba ključa

(vsaj) podpisovanje potrdil, podpisovanje seznama preklicanih potrdil

Osnovne omejitve

CA = true, path length constraints = 0

Ime imetnika mora biti edinstveno v zadevni državi članici in ne sme biti prazno. Oznaka države (c) se mora ujemati z državo članico, ki bo uporabljala to potrdilo CSCA. Potrdilo mora vsebovati edinstveno identifikacijsko oznako imetnikovega ključa (SKI) v skladu z RFC 5280 (3).

5.3.   Potrdilo za podpisovalnik dokumenta (DSC)

Naslednja preglednica vsebuje smernice za potrdilo DSC. Vnosi v krepkem tisku so obvezni (morajo biti vključeni v potrdilo), vnosi v ležečem tisku pa so priporočeni (bi jih bilo treba vključiti). Za polja, ki niso prikazana v preglednici, ni opredeljenih priporočil.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Serijska številka | edinstvena serijska številka |
| Imetnik | cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>, o=<ponudnik>,
  c=<država članica, ki uporablja to potrdilo DSC> |
| Uporaba ključa | (vsaj) digitalni podpis |

Polje

Vrednost

Serijska številka

edinstvena serijska številka

Imetnik

cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>, o=<ponudnik>,
  c=<država članica, ki uporablja to potrdilo DSC>

Uporaba ključa

(vsaj) digitalni podpis

Potrdilo DSC mora biti podpisano z zasebnim ključem, ki ustreza potrdilu CSCA, ki ga uporablja država članica.

Uporabljajo se naslednje razširitve:

| — | Potrdilo mora vsebovati identifikacijsko oznako organovega ključa (Authority Key Identifier – AKI), ki se ujema z identifikacijsko oznako imetnikovega ključa (Subject Key Identifier – SKI) potrdila izdajatelja CSCA. |
| --- | --- |

—

Potrdilo mora vsebovati identifikacijsko oznako organovega ključa (Authority Key Identifier – AKI), ki se ujema z identifikacijsko oznako imetnikovega ključa (Subject Key Identifier – SKI) potrdila izdajatelja CSCA.

| — | Potrdilo bi moralo vsebovati edinstveno identifikacijsko oznako imetnikovega ključa (v skladu z RFC 5280 (4)). |
| --- | --- |

—

Potrdilo bi moralo vsebovati edinstveno identifikacijsko oznako imetnikovega ključa (v skladu z RFC 5280 (4)).

Poleg tega bi moralo potrdilo vsebovati razširitev razpošiljevalne točke CRL, ki napotuje na seznam preklicanih potrdil (CRL), ki ga zagotovi C SCA, ki je izdal potrdilo DSC.

Potrdilo DSC lahko vsebuje razširitev za uporabo razširjenega ključa z nič ali več identifikacijskimi oznakami politike uporabe ključa, s katerimi je omejena vrsta potrdil HCERT, ki jih lahko preveri to potrdilo. Če je prisotna ena ali več identifikacijskih oznak, preveritelji primerjajo uporabo ključa s shranjenim potrdilom HCERT. V ta namen so opredeljene naslednje vrednosti extendedKeyUsage:

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.1 za izdajatelje potrdil o testiranju |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.2 za izdajatelje potrdil o cepljenju |
| extendedKeyUsage | 1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.3 za izdajatelje potrdil o preboleli bolezni |

Polje

Vrednost

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.1 za izdajatelje potrdil o testiranju

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.2 za izdajatelje potrdil o cepljenju

extendedKeyUsage

1.3.6.1.4.1.1847.2021.1.3 za izdajatelje potrdil o preboleli bolezni

Če ni razširitve za uporabo ključa (tj. ni razširitev ali pa so prisotne nične razširitve), se lahko to potrdilo uporablja za potrditev katere koli vrste potrdila HCERT. V drugih dokumentih so lahko opredeljene ustrezne dodatne identifikacijske oznake politike uporabe razširjenega ključa, ki se uporabljajo pri potrjevanju potrdil HCERT.

5.4.   Potrdila za nalaganje (NBUP)

Naslednja preglednica vsebuje smernice za potrdilo nacionalnega zaledja za nalaganje. Vnosi v krepkem tisku so obvezni (morajo biti vključeni v potrdilo), vnosi v ležečem tisku pa so priporočeni (bi jih bilo treba vključiti). Za polja, ki niso prikazana v preglednici, ni opredeljenih priporočil.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Imetnik | cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>, o=<ponudnik>,
  c=<država članica, ki uporablja to potrdilo za nalaganje> |
| Uporaba ključa | (vsaj) digitalni podpis |

Polje

Vrednost

Imetnik

cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>, o=<ponudnik>,
  c=<država članica, ki uporablja to potrdilo za nalaganje>

Uporaba ključa

(vsaj) digitalni podpis

5.5.   Avtentikacija odjemalca TLS v nacionalnem zaledju (NBTLS)

Naslednja preglednica vsebuje smernice za potrdilo nacionalnega zaledja za avtentikacijo odjemalca TLS. Vnosi v krepkem tisku so obvezni (morajo biti vključeni v potrdilo), vnosi v ležečem tisku pa so priporočeni (bi jih bilo treba vključiti). Za polja, ki niso prikazana v preglednici, ni opredeljenih priporočil.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Imetnik | cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>,
  o=<ponudnik>,

  c=<nacionalno zaledje države članice> |
| Uporaba ključa | (vsaj) digitalni podpis |
| Uporaba razširjenega ključa | avtentikacija odjemalca (1.3.6.1.5.5.7.3.2) |

Polje

Vrednost

Imetnik

cn=<edinstveno splošno ime, ki ni prazno>,
  o=<ponudnik>,

  c=<nacionalno zaledje države članice>

Uporaba ključa

(vsaj) digitalni podpis

Uporaba razširjenega ključa

avtentikacija odjemalca (1.3.6.1.5.5.7.3.2)

Potrdilo lahko vsebuje tudi uporabo razširjenega ključa za avtentikacijo strežnika
  (1.3.6.1.5.5.7.3.1), vendar to ni obvezno.

5.6.   Potrdilo za podpis zanesljivega seznama (DCCGTA)

V naslednji preglednici je opredeljeno potrdilo sidra zaupanja DCCG.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Imetnik | cn=prehod za digitalno zeleno potrdilo
   (5)
  , o=<ponudnik>, c=<država> |
| Uporaba ključa | (vsaj) digitalni podpis |

Polje

Vrednost

Imetnik

cn=prehod za digitalno zeleno potrdilo
   (5)
  , o=<ponudnik>, c=<država>

Uporaba ključa

(vsaj) digitalni podpis

5.7.   Potrdila strežnika TLS na prehodu DCCG (DCCGTLS)

V naslednji preglednici je opredeljeno potrdilo TLS na prehodu DCCG.

| Polje | Vrednost |
| --- | --- |
| Imetnik | cn=<ime FQDN ali naslov IP DCCG>, o=<ponudnik>, c= <država> |
| SubjectAltName | dnsName: <ime DNS DCCG> ali iPAddress: <naslov IP DCCG> |
| Uporaba ključa | (vsaj) digitalni podpis |
| Uporaba razširjenega ključa | avtentikacija strežnika (1.3.6.1.5.5.7.3.1) |

Polje

Vrednost

Imetnik

cn=<ime FQDN ali naslov IP DCCG>, o=<ponudnik>, c= <država>

SubjectAltName

dnsName: <ime DNS DCCG> ali iPAddress: <naslov IP DCCG>

Uporaba ključa

(vsaj) digitalni podpis

Uporaba razširjenega ključa

avtentikacija strežnika (1.3.6.1.5.5.7.3.1)

Potrdilo lahko vsebuje tudi uporabo razširjenega ključa za avtentikacijo odjemalca
  (1.3.6.1.5.5.7.3.2), vendar to ni obvezno.

Potrdilo TLS na prehodu DCCG izda organ overitelj potrdila, ki uživa javno zaupanje (in je vključen v vse glavne brskalnike in operacijske sisteme v skladu z osnovnimi zahtevami foruma CAB).

---

(1)  BSI – tehnične smernice TR-02102 (bund.de).

(2)  SOG-IS – podporni dokumenti (sogis.eu).

(3)  rfc5280 (ietf.org).

(4)  rfc5280 (ietf.org).

(5)  V tem okviru je namesto „digitalno COVID potrdilo EU“ ohranjen izraz „digitalno zeleno potrdilo“, ker je bil ta izraz trdo kodiran in uveden v potrdilo, preden sta se sozakonodajalca odločila za novo terminologijo.

---