# Uradni list L 188/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 188 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6428. maj 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 188

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6428. maj 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/848 z dne 27. maja 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 18 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/849 z dne 11. marca 2021 o spremembi dela 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku (
  1
  ) | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/850 z dne 26. maja 2021 o spremembi in popravku Priloge II ter spremembi prilog III, IV in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  ) | 44 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/851 z dne 26. maja 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 52 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/852 z dne 27. maja 2021 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 in Uredbe Komisije (ES) št. 847/2006 glede izključitve uvoza izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva iz tarifnih kvot | 54 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/853 z dne 27. maja 2021 o obnovitvi odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 56 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 z dne 27. maja 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije | 61 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/855 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji | 90 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/856 z dne 25. maja 2021 o določitvi datuma, s katerim Evropsko javno tožilstvo prevzame svoje naloge preiskave in pregona | 100 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2021/857 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2021/625 glede vključitve nekaterih investicijskih podjetij v merila za upravičenost do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije | 103 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/858 z dne 27. maja 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/253 glede opozoril zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje in za sledenje stikom v zvezi s potniki, identificiranimi prek obrazcev za lokalizacijo potnikov (
  1
  ) | 106 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/848 z dne 27. maja 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

18

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/849 z dne 11. marca 2021 o spremembi dela 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku (
  1
  )

1

27

*

Uredba Komisije (EU) 2021/850 z dne 26. maja 2021 o spremembi in popravku Priloge II ter spremembi prilog III, IV in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  )

1

44

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/851 z dne 26. maja 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

52

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/852 z dne 27. maja 2021 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 in Uredbe Komisije (ES) št. 847/2006 glede izključitve uvoza izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva iz tarifnih kvot

54

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/853 z dne 27. maja 2021 o obnovitvi odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

Streptomyces

1

56

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 z dne 27. maja 2021 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije

61

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/855 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

90

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/856 z dne 25. maja 2021 o določitvi datuma, s katerim Evropsko javno tožilstvo prevzame svoje naloge preiskave in pregona

100

*

Sklep Komisije (EU) 2021/857 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2021/625 glede vključitve nekaterih investicijskih podjetij v merila za upravičenost do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije

103

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/858 z dne 27. maja 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/253 glede opozoril zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje in za sledenje stikom v zvezi s potniki, identificiranimi prek obrazcev za lokalizacijo potnikov (
  1
  )

1

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/1

---

UREDBA (EU) 2021/847 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2021

o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 114 in 197 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Program Fiscalis 2020, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter ga izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami in pridruženimi državami, kot tudi njegovi predhodni programi, so pomembno prispevali k lajšanju in krepitvi sodelovanja med davčnimi organi v Uniji. Davčni organi sodelujočih držav so priznali dodano vrednost teh programov, tudi za zaščito finančnih in gospodarskih interesov držav članic in davkoplačevalcev. Izzive za naslednje desetletje je mogoče reševati samo, če države članice presežejo meje svojih upravnih ozemelj in intenzivno sodelujejo s svojimi partnerji. |
| --- | --- |

(1)

Program Fiscalis 2020, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter ga izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami in pridruženimi državami, kot tudi njegovi predhodni programi, so pomembno prispevali k lajšanju in krepitvi sodelovanja med davčnimi organi v Uniji. Davčni organi sodelujočih držav so priznali dodano vrednost teh programov, tudi za zaščito finančnih in gospodarskih interesov držav članic in davkoplačevalcev. Izzive za naslednje desetletje je mogoče reševati samo, če države članice presežejo meje svojih upravnih ozemelj in intenzivno sodelujejo s svojimi partnerji.

| (2) | Program Fiscalis 2020 ponuja državam članicam okvir Unije za razvoj dejavnosti sodelovanja. Ta okvir je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lastne dvo- ali večstranske okvire sodelovanja. Zato je ustrezno zagotoviti nadaljevanje programa Fiscalis 2020, in sicer z uvedbo novega programa na istem področju, tj. programa Fiscalis (v nadaljnjem besedilu: Program). |
| --- | --- |

(2)

Program Fiscalis 2020 ponuja državam članicam okvir Unije za razvoj dejavnosti sodelovanja. Ta okvir je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lastne dvo- ali večstranske okvire sodelovanja. Zato je ustrezno zagotoviti nadaljevanje programa Fiscalis 2020, in sicer z uvedbo novega programa na istem področju, tj. programa Fiscalis (v nadaljnjem besedilu: Program).

| (3) | Z zagotavljanjem okvira za ukrepe, ki podpira notranji trg, spodbuja konkurenčnost Unije ter ščiti finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic, bi moral Program prispevati k podpiranju davčne politike in izvajanja prava Unije v zvezi z obdavčitvijo; preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj, agresivnega davčnega načrtovanja in dvojne neobdavčitve ter boju proti njim; preprečevanju in zmanjševanju nepotrebnega upravnega bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah; podpiranju pravičnejših in učinkovitejših davčnih sistemov; uresničevanju celotnega potenciala notranjega trga in spodbujanju poštene konkurence v Uniji; podpiranju skupnega pristopa Unije v mednarodnih forumih, krepitvi upravnih zmogljivosti davčnih organov, vključno s posodobitvijo tehnik poročanja in revizije, ter podpiranju tovrstnega usposabljanja osebja davčnih organov. |
| --- | --- |

(3)

Z zagotavljanjem okvira za ukrepe, ki podpira notranji trg, spodbuja konkurenčnost Unije ter ščiti finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic, bi moral Program prispevati k podpiranju davčne politike in izvajanja prava Unije v zvezi z obdavčitvijo; preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj, agresivnega davčnega načrtovanja in dvojne neobdavčitve ter boju proti njim; preprečevanju in zmanjševanju nepotrebnega upravnega bremena za državljane in podjetja pri čezmejnih transakcijah; podpiranju pravičnejših in učinkovitejših davčnih sistemov; uresničevanju celotnega potenciala notranjega trga in spodbujanju poštene konkurence v Uniji; podpiranju skupnega pristopa Unije v mednarodnih forumih, krepitvi upravnih zmogljivosti davčnih organov, vključno s posodobitvijo tehnik poročanja in revizije, ter podpiranju tovrstnega usposabljanja osebja davčnih organov.

| (4) | V tej uredbi so določena finančna sredstva za Program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4). |
| --- | --- |

(4)

V tej uredbi so določena finančna sredstva za Program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4).

| (5) | Da bi podprli proces pristopa in pridružitve tretjih držav, bi moralo biti omogočeno, da v Programu sodelujejo tudi države pristopnice in države kandidatke ter potencialne države kandidatke in partnerske države v okviru evropske sosedske politike, če bodo izpolnjeni določeni pogoji. V Programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države, in sicer v skladu s pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v katerem koli programu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Da bi podprli proces pristopa in pridružitve tretjih držav, bi moralo biti omogočeno, da v Programu sodelujejo tudi države pristopnice in države kandidatke ter potencialne države kandidatke in partnerske države v okviru evropske sosedske politike, če bodo izpolnjeni določeni pogoji. V Programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države, in sicer v skladu s pogoji, določenimi v posebnih sporazumih med Unijo in zadevnimi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v katerem koli programu Unije.

| (6) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(6)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (7) | Ukrepi v okviru programa Fiscalis 2020 so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo zato treba ohraniti. Da bi zagotovili enostavnejše in prožnejše izvajanje Programa ter tako bolje uresničevali njegove cilje, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti, kot so sestanki in podobni priložnostni dogodki, če je ustrezno tudi prisotnost v upravnih uradih in sodelovanje v upravnih preiskavah; strukturirano sodelovanje na podlagi projektov, če je ustrezno tudi skupne revizije; in krepitev informacijskih zmogljivosti, če je ustrezno tudi dostop davčnih organov do medsebojno povezanih registrov. Kadar je ustrezno, bi bilo treba z ukrepi obravnavati tudi prednostne teme, da se izpolnijo cilji Programa. Program bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje in koriščenje inovacij, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje temeljnih prioritet obdavčevanja. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v okviru programa Fiscalis 2020 so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo zato treba ohraniti. Da bi zagotovili enostavnejše in prožnejše izvajanje Programa ter tako bolje uresničevali njegove cilje, bi bilo treba ukrepe opredeliti le v smislu splošnih kategorij s seznamom ponazoritvenih primerov konkretnih dejavnosti, kot so sestanki in podobni priložnostni dogodki, če je ustrezno tudi prisotnost v upravnih uradih in sodelovanje v upravnih preiskavah; strukturirano sodelovanje na podlagi projektov, če je ustrezno tudi skupne revizije; in krepitev informacijskih zmogljivosti, če je ustrezno tudi dostop davčnih organov do medsebojno povezanih registrov. Kadar je ustrezno, bi bilo treba z ukrepi obravnavati tudi prednostne teme, da se izpolnijo cilji Programa. Program bi moral s sodelovanjem in krepitvijo zmogljivosti tudi spodbujati in podpirati uvajanje in koriščenje inovacij, da bi dodatno izboljšal zmogljivosti za uresničevanje temeljnih prioritet obdavčevanja.

| (8) | Zaradi vse večje mobilnosti davkoplačevalcev, števila čezmejnih transakcij, internacionalizacije finančnih instrumentov in zato tudi večjega tveganja za davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje, kar vse sega daleč prek meja Unije, bi bile lahko prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene Programu, in mednarodnimi organizacijami v interesu Unije ali držav članic. Take prilagoditve ali razširitve bi zlasti preprečile upravno breme in stroške, ki nastanejo zaradi razvoja in delovanja dveh podobnih elektronskih sistemov, enega za izmenjavo informacij v Uniji in drugega za mednarodno izmenjavo informacij. Zato bi morale take prilagoditve ali razširitve biti upravičene do financiranja v okviru Programa. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi vse večje mobilnosti davkoplačevalcev, števila čezmejnih transakcij, internacionalizacije finančnih instrumentov in zato tudi večjega tveganja za davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje, kar vse sega daleč prek meja Unije, bi bile lahko prilagoditve ali razširitve evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene Programu, in mednarodnimi organizacijami v interesu Unije ali držav članic. Take prilagoditve ali razširitve bi zlasti preprečile upravno breme in stroške, ki nastanejo zaradi razvoja in delovanja dveh podobnih elektronskih sistemov, enega za izmenjavo informacij v Uniji in drugega za mednarodno izmenjavo informacij. Zato bi morale take prilagoditve ali razširitve biti upravičene do financiranja v okviru Programa.

| (9) | Zaradi pomembnosti globalizacije ter boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju bi moral Program omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Taki zunanji strokovnjaki bi večinoma morali biti predstavniki vladnih organov, tudi predstavniki vladnih organov iz nepridruženih tretjih držav, vključno z najmanj razvitimi državami, ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov, davkoplačevalcev in civilne družbe. Izraz najmanj razvita država bi bilo treba razumeti kot tretjo državo ali ozemlje države nečlanice EU, upravičeno do uradne razvojne pomoči v skladu z zadevnim seznamom, ki ga javno objavi Odbor za razvojno pomoč pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj in ki temelji na opredelitvi pojma najmanj razvitih držav, kot so jo oblikovali Združeni narodi. Izbor strokovnjakov v strokovnih skupinah bi moral temeljiti na sklepu Komisije z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije. Za strokovnjake, ki so imenovani v svojem imenu, da delujejo neodvisno in v javnem interesu, bi morala Komisija zagotoviti, da so nepristranski, da nimajo morebitnega nasprotja interesov z njihovimi poklicnimi obveznostmi ter da so informacije o njihovem izboru in sodelovanju javno dostopne. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pomembnosti globalizacije ter boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju bi moral Program omogočati sodelovanje zunanjih strokovnjakov v smislu člena 238 finančne uredbe. Taki zunanji strokovnjaki bi večinoma morali biti predstavniki vladnih organov, tudi predstavniki vladnih organov iz nepridruženih tretjih držav, vključno z najmanj razvitimi državami, ter predstavniki mednarodnih organizacij, gospodarskih subjektov, davkoplačevalcev in civilne družbe. Izraz najmanj razvita država bi bilo treba razumeti kot tretjo državo ali ozemlje države nečlanice EU, upravičeno do uradne razvojne pomoči v skladu z zadevnim seznamom, ki ga javno objavi Odbor za razvojno pomoč pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj in ki temelji na opredelitvi pojma najmanj razvitih držav, kot so jo oblikovali Združeni narodi. Izbor strokovnjakov v strokovnih skupinah bi moral temeljiti na sklepu Komisije z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije. Za strokovnjake, ki so imenovani v svojem imenu, da delujejo neodvisno in v javnem interesu, bi morala Komisija zagotoviti, da so nepristranski, da nimajo morebitnega nasprotja interesov z njihovimi poklicnimi obveznostmi ter da so informacije o njihovem izboru in sodelovanju javno dostopne.

| (10) | V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določila v sporočilu z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru Programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa ne sme priti do dvojnega financiranja. Ukrepi v okviru Programa bi morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo davčna politika in davčni organi. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z zavezo Komisije, da bo zagotovila skladnost in poenostavitev programov financiranja, kot je določila v sporočilu z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če so predvideni ukrepi v okviru Programa namenjeni uresničevanju ciljev, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa ne sme priti do dvojnega financiranja. Ukrepi v okviru Programa bi morali zagotoviti skladnost pri uporabi sredstev Unije, s katerimi se podpirajo davčna politika in davčni organi.

| (11) | Za zagotovitev stroškovne učinkovitosti bi moral Program izkoristiti morebitne sinergije z drugimi ukrepi Unije na sorodnih področjih, kot so program Carina, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta (6), program Unije za boj proti goljufijam, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta (7), program Enotni trg, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta (8), Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in Instrument za tehnično podporo, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev stroškovne učinkovitosti bi moral Program izkoristiti morebitne sinergije z drugimi ukrepi Unije na sorodnih področjih, kot so program Carina, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta (6), program Unije za boj proti goljufijam, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta (7), program Enotni trg, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta (8), Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in Instrument za tehnično podporo, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (12) | Največ sredstev iz proračuna Programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev informacijskih zmogljivosti. Zato bi bilo treba v posebnih določbah opisati in razlikovati med skupnimi in nacionalnimi komponentami evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic. Kolikor je to mogoče, bi bilo treba zagotoviti interoperabilnost in sinergije med skupnimi in nacionalnimi komponentami evropskih elektronskih sistemov ter drugimi elektronskimi sistemi ustreznih programov Unije. |
| --- | --- |

(12)

Največ sredstev iz proračuna Programa bo namenjenih za ukrepe za krepitev informacijskih zmogljivosti. Zato bi bilo treba v posebnih določbah opisati in razlikovati med skupnimi in nacionalnimi komponentami evropskih elektronskih sistemov. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti področje uporabe ukrepov in obseg odgovornosti Komisije in držav članic. Kolikor je to mogoče, bi bilo treba zagotoviti interoperabilnost in sinergije med skupnimi in nacionalnimi komponentami evropskih elektronskih sistemov ter drugimi elektronskimi sistemi ustreznih programov Unije.

| (13) | Trenutno ni nobene zahteve po pripravi večletnega strateškega načrta za obdavčitev, da bi se oblikovalo skladno in interoperabilno elektronsko okolje za obdavčevanje v Uniji. Za zagotovitev takšnih ukrepov za razvoj informacijskih zmogljivosti bi morale biti v Programu določene zahteve za pripravo takšnega načrta, ki je načrtovalno orodje, ki bi moralo biti skladno z obveznostmi iz zadevnih pravnih aktov Unije in teh obveznosti ne bi smelo presegati. |
| --- | --- |

(13)

Trenutno ni nobene zahteve po pripravi večletnega strateškega načrta za obdavčitev, da bi se oblikovalo skladno in interoperabilno elektronsko okolje za obdavčevanje v Uniji. Za zagotovitev takšnih ukrepov za razvoj informacijskih zmogljivosti bi morale biti v Programu določene zahteve za pripravo takšnega načrta, ki je načrtovalno orodje, ki bi moralo biti skladno z obveznostmi iz zadevnih pravnih aktov Unije in teh obveznosti ne bi smelo presegati.

| (14) | To uredbo bi bilo treba izvajati s programi dela. Zaradi srednje- do dolgoročne narave zastavljenih ciljev in upoštevanja sčasoma pridobljenih izkušenj bi bilo treba omogočiti, da programi dela zajemajo več let. Prehod z letnih na večletne programe dela, od katerih noben ne bi smel zajemati več kot tri leta, bi zmanjšal upravno breme tako za Komisijo kot tudi za države članice. |
| --- | --- |

(14)

To uredbo bi bilo treba izvajati s programi dela. Zaradi srednje- do dolgoročne narave zastavljenih ciljev in upoštevanja sčasoma pridobljenih izkušenj bi bilo treba omogočiti, da programi dela zajemajo več let. Prehod z letnih na večletne programe dela, od katerih noben ne bi smel zajemati več kot tri leta, bi zmanjšal upravno breme tako za Komisijo kot tudi za države članice.

| (15) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (16) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) bi bilo treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa. Vmesna in končna ocena, ki bi ju bilo treba izvesti najpozneje štiri leta po začetku izvajanja oziroma dokončanju Programa, bi morali prispevati k postopku odločanja v okviru naslednjih večletnih finančnih okvirov. V vmesnih in končnih ocenah bi bilo treba obravnavati tudi preostale ovire za doseganje ciljev Programa in predlagati najboljšo prakso. Poleg vmesne in končne ocene bi bilo treba za spremljanje doseženega napredka v okviru sistema za poročanje o smotrnosti izdajati tudi letna poročila o napredku. V teh poročilih bi bilo treba povzeti pridobljene izkušnje in, če je ustrezno, ugotovljene ovire v okviru dejavnosti Programa, ki so potekale v zadevnem letu. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12) bi bilo treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa. Vmesna in končna ocena, ki bi ju bilo treba izvesti najpozneje štiri leta po začetku izvajanja oziroma dokončanju Programa, bi morali prispevati k postopku odločanja v okviru naslednjih večletnih finančnih okvirov. V vmesnih in končnih ocenah bi bilo treba obravnavati tudi preostale ovire za doseganje ciljev Programa in predlagati najboljšo prakso. Poleg vmesne in končne ocene bi bilo treba za spremljanje doseženega napredka v okviru sistema za poročanje o smotrnosti izdajati tudi letna poročila o napredku. V teh poročilih bi bilo treba povzeti pridobljene izkušnje in, če je ustrezno, ugotovljene ovire v okviru dejavnosti Programa, ki so potekale v zadevnem letu.

| (17) | Komisija bi morala organizirati redne seminarje davčnih organov s predstavniki držav članic upravičenk, na katerih bi obravnavali težave, povezane s cilji Programa, in predlagali morebitne izboljšave teh ciljev, vključno z izmenjavo informacij med davčnimi organi. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala organizirati redne seminarje davčnih organov s predstavniki držav članic upravičenk, na katerih bi obravnavali težave, povezane s cilji Programa, in predlagali morebitne izboljšave teh ciljev, vključno z izmenjavo informacij med davčnimi organi.

| (18) | Da bi se ustrezno odzvali na spremembe prednostnih nalog davčne politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi s spremembo seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev Programa in v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se ustrezno odzvali na spremembe prednostnih nalog davčne politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi s spremembo seznama kazalnikov za merjenje uresničevanja posameznih ciljev Programa in v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (19) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (14), (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) in (EU) 2017/1939 (16) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (20) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), so lahko v programih Unije udeležene v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (18), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(20)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), so lahko v programih Unije udeležene v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (18), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

| (21) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(21)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (22) | Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane glede na to, ali je z njimi mogoče uresničiti specifične cilje ukrepov in doseči rezultate, pri čemer bi se upoštevali zlasti strošek kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem izbiranju bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj financiranja in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. Upravičeni stroški bi morali biti določeni glede na naravo upravičenih ukrepov. Izredno pomembno bi moralo biti kritje potnih stroškov, stroškov nastanitve in dnevnic za sodelujoče na sestankih in podobnih priložnostnih dogodkih ali kritje stroškov, povezanih z organizacijo dogodkov, da se zagotovi sodelovanje nacionalnih strokovnjakov in davčnih organov pri skupnih ukrepih. |
| --- | --- |

(22)

Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane glede na to, ali je z njimi mogoče uresničiti specifične cilje ukrepov in doseči rezultate, pri čemer bi se upoštevali zlasti strošek kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri tem izbiranju bi bilo treba razmisliti o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj financiranja in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. Upravičeni stroški bi morali biti določeni glede na naravo upravičenih ukrepov. Izredno pomembno bi moralo biti kritje potnih stroškov, stroškov nastanitve in dnevnic za sodelujoče na sestankih in podobnih priložnostnih dogodkih ali kritje stroškov, povezanih z organizacijo dogodkov, da se zagotovi sodelovanje nacionalnih strokovnjakov in davčnih organov pri skupnih ukrepih.

| (23) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

| (24) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(24)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (25) | Uredbo (EU) št. 1286/2013 bi bilo treba zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(25)

Uredbo (EU) št. 1286/2013 bi bilo treba zato razveljaviti.

| (26) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(26)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 vzpostavlja program „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve (v nadaljnjem besedilu: Program).

Ta uredba določa cilje Programa, njegov proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja s strani Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „obdavčitev“ pomeni dejavnosti, vključno z oblikovanjem, upravljanjem, izvrševanjem in izpolnjevanjem obveznosti, povezane z naslednjimi davki in dajatvami:






  (a) | davek na dodano vrednost, kot je določeno v Direktivi Sveta 2006/112/ES (19); |
| --- | --- | --- |

(1)

„obdavčitev“ pomeni dejavnosti, vključno z oblikovanjem, upravljanjem, izvrševanjem in izpolnjevanjem obveznosti, povezane z naslednjimi davki in dajatvami:

(a)

davek na dodano vrednost, kot je določeno v Direktivi Sveta 2006/112/ES (19);

19

| (b) | trošarine za alkohol, kot je določeno v Direktivi Sveta 92/83/EGS (20); |
| --- | --- |

(b)

trošarine za alkohol, kot je določeno v Direktivi Sveta 92/83/EGS (20);

20

| (c) | trošarine za tobačne izdelke, kot je določeno v Direktivi Sveta 2011/64/EU (21); |
| --- | --- |

(c)

trošarine za tobačne izdelke, kot je določeno v Direktivi Sveta 2011/64/EU (21);

21

| (d) | davki na energente in električno energijo, kot je določeno v Direktivi Sveta 2003/96/ES (22); |
| --- | --- |

(d)

davki na energente in električno energijo, kot je določeno v Direktivi Sveta 2003/96/ES (22);

22

| (e) | drugi davki in dajatve iz točke (a) člena 2(1) Direktive Sveta 2010/24/EU (23), če so relevantni za notranji trg in upravno sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

drugi davki in dajatve iz točke (a) člena 2(1) Direktive Sveta 2010/24/EU (23), če so relevantni za notranji trg in upravno sodelovanje med državami članicami;

23

| (2) | „davčni organi“ pomeni javne in druge organe, ki so pristojni za obdavčitev in druge z davki povezane dejavnosti; |
| --- | --- |

(2)

„davčni organi“ pomeni javne in druge organe, ki so pristojni za obdavčitev in druge z davki povezane dejavnosti;

| (3) | „evropski elektronski sistemi“ pomeni elektronski sistem, ki je potreben za obdavčitev in izvajanje nalog davčnih organov. |
| --- | --- |

(3)

„evropski elektronski sistemi“ pomeni elektronski sistem, ki je potreben za obdavčitev in izvajanje nalog davčnih organov.

Člen 3

Cilji Programa

1.   Splošni cilji Programa so podpirati davčne organe in obdavčevanje za izboljšanje delovanja enotnega trga, spodbujati konkurenčnost Unije in pošteno konkurenco v Uniji, ščititi finančne in gospodarske interese Unije in njenih držav članic, tudi ščititi te interese pred davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in izogibanjem davkom, ter izboljšati pobiranje davkov.

2.   Specifični cilji Programa so podpirati davčno politiko in izvajati pravo Unije v zvezi z obdavčitvijo; spodbujati sodelovanje med davčnimi organi, vključno z izmenjavo davčnih informacij, in podpirati krepitev upravnih zmogljivosti, vključno v zvezi z usposobljenostjo ljudi ter razvojem in delovanjem evropskih elektronskih sistemov.

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo 269 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 lahko prav tako krije odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter druge dejavnosti za upravljanje Programa in ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Poleg tega lahko krije tudi odhodke, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov ter dejavnostmi informiranja in komuniciranja, če so povezani s cilji Programa, ter odhodke za informacijska omrežja, ki so osredotočena na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno pri upravljanju Programa.

Člen 5

Tretje države, pridružene Programu

V Programu lahko sodelujejo naslednje tretje države:

| (a) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(a)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (b) | države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami, če so te dosegle zadostno raven približevanja ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami, če so te dosegle zadostno raven približevanja ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim na ravni Unije;

| (c) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije, |
| --- | --- | --- |

(c)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije,

| (ii) | določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov;

| (iii) | na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s Programom; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s Programom;

| (iv) | jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese. |
| --- | --- |

(iv)

jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese.

Prispevki iz točke (c)(ii) prvega odstavka so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo.

2.   Program lahko zagotavlja financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti z nepovratnimi sredstvi, nagradami, javnim naročanjem ter povračilom potnih stroškov in plačilom dnevnic zunanjim strokovnjakom.

POGLAVJE II

Upravičenost

Člen 7

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 vključujejo naslednje:

| (a) | sestanke in podobne priložnostne dogodke; |
| --- | --- |

(a)

sestanke in podobne priložnostne dogodke;

| (b) | strukturirano sodelovanje na podlagi projektov; |
| --- | --- |

(b)

strukturirano sodelovanje na podlagi projektov;

| (c) | ukrepe za krepitev informacijskih zmogljivosti, zlasti razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za krepitev informacijskih zmogljivosti, zlasti razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov;

| (d) | ukrepe za izboljšanje usposobljenosti ljudi in druge ukrepe za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za izboljšanje usposobljenosti ljudi in druge ukrepe za krepitev zmogljivosti;

| (e) | podporne ukrepe in druge ukrepe, vključno s:






  (i) | pripravo študij in drugih ustreznih pisnih gradiv; |
| --- | --- | --- |

(e)

podporne ukrepe in druge ukrepe, vključno s:

(i)

pripravo študij in drugih ustreznih pisnih gradiv;

| (ii) | inovacijskimi dejavnostmi, zlasti pobudami v zvezi s potrditvijo konceptov, pilotnimi projekti in prototipi; |
| --- | --- |

(ii)

inovacijskimi dejavnostmi, zlasti pobudami v zvezi s potrditvijo konceptov, pilotnimi projekti in prototipi;

| (iii) | skupno razvitimi dejavnostmi komuniciranja; |
| --- | --- |

(iii)

skupno razvitimi dejavnostmi komuniciranja;

| (iv) | vsemi drugimi zadevnimi ukrepi, ki so določeni v programih dela iz člena 13 ter so potrebni za doseganje ciljev iz člena 3 ali te cilje podpirajo. |
| --- | --- |

(iv)

vsemi drugimi zadevnimi ukrepi, ki so določeni v programih dela iz člena 13 ter so potrebni za doseganje ciljev iz člena 3 ali te cilje podpirajo.

Priloga I vsebuje neizčrpen seznam možnih oblik zadevnih ukrepov iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka.

Priloga III vsebuje neizčrpen seznam prednostnih tem za ukrepe.

3.   Ukrepi, povezani z razvojem in izvajanjem prilagoditev ali razširitev skupnih komponent evropskih elektronskih sistemov za sodelovanje s tretjimi državami, ki niso pridružene Programu, ali mednarodnimi organizacijami, so upravičeni do financiranja, kadar so v interesu Unije ali držav članic. Komisija sklene potrebne upravne dogovore, v katerih je lahko predvideno, da zadevne tretje strani finančno prispevajo k tem ukrepom.

4.   Kadar ukrep za krepitev informacijskih zmogljivosti iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena zadeva razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, so do financiranja v okviru Programa upravičeni le stroški, povezani z odgovornostmi, zaupanimi Komisiji na podlagi člena 11(2). Države članice krijejo stroške, povezane z odgovornostmi, ki so jim zaupane na podlagi člena 11(3).

Člen 8

Udeležba zunanjih strokovnjakov

1.   Kadar je to koristno za uresničevanje ukrepov, s katerimi se dosegajo cilji iz člena 3, lahko predstavniki vladnih organov, tudi iz tretjih držav, ki niso pridružene Programu, vključno z najmanj razvitimi državami, če je ustrezno pa tudi predstavniki mednarodnih in drugih zadevnih organizacij, predstavniki gospodarskih subjektov in predstavniki organizacij, ki predstavljajo gospodarske subjekte, ter predstavniki civilne družbe lahko kot zunanji strokovnjaki sodelujejo pri takem ukrepu.

2.   Stroški, ki jih imajo zunanji strokovnjaki iz odstavka 1 tega člena, so upravičeni do povračila v okviru Programa v skladu s členom 238 finančne uredbe.

3.   Zunanje strokovnjake iz odstavka 1 za vsak primer posebej in glede na potrebe izbere Komisija, tudi med strokovnjaki, ki jih predlagajo države članice, na podlagi njihovih spretnosti, izkušenj in znanj, relevantnih za specifični ukrep.

Komisija med drugim oceni nepristranskost teh zunanjih strokovnjakov in morebitno nasprotje interesov z njihovimi poklicnimi obveznostmi.

POGLAVJE III

Nepovratna sredstva

Člen 9

Dodelitev, dopolnjevanje in kombinirano financiranje

1.   Nepovratna sredstva v okviru Programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

2.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme tudi prispevek v okviru tega programa, če različni prispevki ne krijejo istih stroškov. Pravila vsakega programa Unije, iz katerega se prispeva, se uporabljajo za njegov prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so navedeni pogoji za podporo.

3.   V skladu s točko (f) prvega odstavka člena 195 finančne uredbe se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov, kadar so upravičeni subjekti davčni organi držav članic in tretjih držav, pridruženih Programu, kot je navedeno v členu 5 te uredbe, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 te uredbe.

4.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko za omejeno obdobje v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v sklepu o financiranju, dejavnosti, ki se podpirajo v okviru te uredbe, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

Člen 10

Stopnja sofinanciranja

1.   Program lahko z odstopanjem od člena 190 finančne uredbe financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa.

2.   Kadar so za ukrepe potrebna nepovratna sredstva, se delež sofinanciranja, ki se uporabi, določi v večletnih programih dela iz člena 13.

POGLAVJE IV

Posebne določbe za ukrepe za krepitev informacijskih zmogljivosti

Člen 11

Odgovornosti

1.   Komisija in države članice skupaj zagotovijo razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, naštetih v večletnem strateškem načrtu za obdavčitev iz člena 12 (VSN-O), vključno z oblikovanjem, specifikacijo, preskušanjem skladnosti, uvajanjem, vzdrževanjem, nadaljnjim razvojem, varnostjo ter zagotavljanjem in nadzorom kakovosti teh sistemov.

2.   Komisija zagotovi zlasti naslednje:

| (a) | razvoj in delovanje skupnih komponent, določenih v VSN-O; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in delovanje skupnih komponent, določenih v VSN-O;

| (b) | splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

splošno usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov za doseganje njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja ter časovno usklajenega izvajanja;

| (c) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov na ravni Unije za njihovo promocijo in izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov na ravni Unije za njihovo promocijo in izvajanje na nacionalni ravni;

| (d) | usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov, kar zadeva njihovo interakcijo s tretjimi stranmi, razen ukrepov, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje razvoja in delovanja evropskih elektronskih sistemov, kar zadeva njihovo interakcijo s tretjimi stranmi, razen ukrepov, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev;

| (e) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi na ravni Unije, povezanimi z e-upravo. |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi na ravni Unije, povezanimi z e-upravo.

3.   Vsaka država članica zagotovi zlasti naslednje:

| (a) | razvoj in delovanje nacionalnih komponent, določenih v VSN-O; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in delovanje nacionalnih komponent, določenih v VSN-O;

| (b) | usklajevanje razvoja in delovanja nacionalnih komponent evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje razvoja in delovanja nacionalnih komponent evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni;

| (c) | usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi na nacionalni ravni, povezanimi z e-upravo; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje evropskih elektronskih sistemov z drugimi zadevnimi ukrepi na nacionalni ravni, povezanimi z e-upravo;

| (d) | redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom in gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom in gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo evropskih elektronskih sistemov;

| (e) | izvajanje evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje evropskih elektronskih sistemov na nacionalni ravni.

Člen 12

Večletni strateški načrt za obdavčitev

1.   Komisija in države članice pripravijo večletni strateški načrt za obdavčitev (VSN-O) in ga posodabljajo. VSN-O je usklajen z zadevnimi pravnimi akti Unije. V VSN-O so naštete vse naloge, ki so relevantne za razvoj in delovanje evropskih elektronskih sistemov, vsak evropski elektronski sistem ali njegov del pa je razvrščen kot:

| (a) | skupna komponenta, ki pomeni komponento evropskih elektronskih sistemov, razvito na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi učinkovitosti, varnosti in smotrnosti; |
| --- | --- |

(a)

skupna komponenta, ki pomeni komponento evropskih elektronskih sistemov, razvito na ravni Unije, ki je na voljo vsem državam članicam ali ki jo je Komisija opredelila kot skupno zaradi učinkovitosti, varnosti in smotrnosti;

| (b) | nacionalna komponenta, ki pomeni komponento evropskih elektronskih sistemov, razvito na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki jo je razvila ali je skupaj z drugimi prispevala k njenemu razvoju, ali |
| --- | --- |

(b)

nacionalna komponenta, ki pomeni komponento evropskih elektronskih sistemov, razvito na nacionalni ravni, ki je na voljo v državi članici, ki jo je razvila ali je skupaj z drugimi prispevala k njenemu razvoju, ali

| (c) | kombinacija komponent iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

kombinacija komponent iz točk (a) in (b).

2.   VSN-O zajema tudi inovacijske in pilotne ukrepe ter podporne metodologije in orodja, povezana z evropskimi elektronskimi sistemi.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o dokončanju vsake naloge, ki jim je bila dodeljena v okviru VSN-O. Poleg tega Komisiji redno poročajo o napredku pri izvajanju svojih nalog.

4.   Države članice Komisiji vsako leto najpozneje do 31. marca predložijo letno poročilo o napredku pri izvajanju VSN-O v obdobju od 1. januarja do 31. decembra predhodnega leta. Ta letna poročila imajo vnaprej določeno obliko.

5.   Komisija na podlagi letnih poročil iz odstavka 4 najpozneje do 31. oktobra vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek Komisije in držav članic pri izvajanju VSN-O ter poročilo objavi.

POGLAVJE V

Načrtovanje, spremljanje, ocenjevanje in nadzor

Člen 13

Program dela

1.   Program se izvaja z večletnimi programi dela iz člena 110(2) finančne uredbe.

2.   Komisija sprejme večletne programe dela z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 18(2).

Člen 14

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2) so določeni v Prilogi II.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Programa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo Priloge II, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja Programa in njegovih rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 15

Ocenjevanje

1.   Ocene Programa se opravijo tako, da pravočasno prispevajo k postopku odločanja. Komisija ocene objavi.

2.   Ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju Programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka njegovega izvajanja, Komisija opravi vmesno oceno Programa.

3.   Na koncu izvajanja Programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno Programa.

4.   Komisija zaključke vmesnih in končnih ocen skupaj s svojimi pripombami sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 16

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v Programu po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

POGLAVJE VI

Izvajanje prenosa pooblastila in postopek v odboru

Člen 17

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

3.   Prenos pooblastila iz člena 14(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 14(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 18

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ki se imenuje „Odbor za program Fiscalis“. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VII

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

Člen 19

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom, ukrepi, izvedenimi na podlagi Programa, in doseženimi rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.

POGLAVJE VIII

Prehodne in končne določbe

Člen 20

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 1286/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 21

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, začetih na podlagi Uredbe (EU) št. 1286/2013, ki se še naprej uporablja za te ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za Program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med Programom in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1286/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki niso zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 22

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 62, 15.2.2019, str. 118.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1286/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 25).

3

(4)  
  UL L 433I, 22.12.2020, str. 28.

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2021 o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1294/2013 (UL L 87, 15.3.2021, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (UL L 172, 17.5.2021, str. 110).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg ) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (UL L 153, 3.5.2021, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

17

(18)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

18

(19)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

19

(20)  Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31.10.1992, str. 21).

20

(21)  Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke (UL L 176, 5.7.2011, str. 24).

21

(22)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

22

(23)  Direktiva Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi (UL L 84, 31.3.2010, str. 1).

23

---

PRILOGA I

Neizčrpni seznam možnih oblik ukrepov iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka člena 7(2)

Ukrepi iz točk (a), (b) in (d) prvega pododstavka člena 7(2) so lahko med drugim v naslednjih oblikah:

| (1) | kar zadeva sestanke in podobne priložnostne dogodke:






  — | seminarji in delavnice, ki se jih običajno udeležijo udeleženci vseh sodelujočih držav, na katerih potekajo predstavitve, udeleženci pa o vsebini intenzivno razpravljajo in sodelujejo v dejavnostih o določeni temi, |
| --- | --- | --- |

(1)

kar zadeva sestanke in podobne priložnostne dogodke:

—

seminarji in delavnice, ki se jih običajno udeležijo udeleženci vseh sodelujočih držav, na katerih potekajo predstavitve, udeleženci pa o vsebini intenzivno razpravljajo in sodelujejo v dejavnostih o določeni temi,

| — | delovni obiski, ki so organizirani tako. da bi uradniki pridobili ali izpopolnili izkušnje ali strokovno znanje na področju davčne politike, |
| --- | --- |

—

delovni obiski, ki so organizirani tako. da bi uradniki pridobili ali izpopolnili izkušnje ali strokovno znanje na področju davčne politike,

| — | prisotnost v upravnih uradih in sodelovanje v upravnih preiskavah; |
| --- | --- |

—

prisotnost v upravnih uradih in sodelovanje v upravnih preiskavah;

| (2) | kar zadeva strukturirano sodelovanje na podlagi projektov:






  — | projektne skupine, ki so običajno sestavljena iz predstavnikov omejenega števila sodelujočih držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi uresničevale predhodno določen cilj z natančno opredeljenim rezultatom, vključno z usklajevanjem ali primerjalno analizo, |
| --- | --- | --- |

(2)

kar zadeva strukturirano sodelovanje na podlagi projektov:

—

projektne skupine, ki so običajno sestavljena iz predstavnikov omejenega števila sodelujočih držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi uresničevale predhodno določen cilj z natančno opredeljenim rezultatom, vključno z usklajevanjem ali primerjalno analizo,

| — | področne skupine, tj. strukturirane oblike stalnega ali nestalnega sodelovanja in v katerih so združene strokovno znanje in izkušnje za opravljanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnega sodelovanja, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme, |
| --- | --- |

—

področne skupine, tj. strukturirane oblike stalnega ali nestalnega sodelovanja in v katerih so združene strokovno znanje in izkušnje za opravljanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnega sodelovanja, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme,

| — | večstranska ali istočasna kontrola, ki vključuje usklajeno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jo organizirata dve ali več sodelujočih držav s skupnimi ali dopolnjujočimi se interesi, med katerimi sta vsaj dve državi članici, |
| --- | --- |

—

večstranska ali istočasna kontrola, ki vključuje usklajeno preverjanje davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jo organizirata dve ali več sodelujočih držav s skupnimi ali dopolnjujočimi se interesi, med katerimi sta vsaj dve državi članici,

| — | skupne revizije, ki vključujejo uradne preiskave davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jo opravi ena revizijska ekipa, v kateri sta zastopani dve ali več sodelujočih držav s skupnimi ali dopolnjujočimi se interesi, med katerimi sta vsaj dve državi članici, |
| --- | --- |

—

skupne revizije, ki vključujejo uradne preiskave davčnega položaja enega ali več povezanih davčnih zavezancev, ki jo opravi ena revizijska ekipa, v kateri sta zastopani dve ali več sodelujočih držav s skupnimi ali dopolnjujočimi se interesi, med katerimi sta vsaj dve državi članici,

| — | vsaka druga oblika upravnega sodelovanja, določena z uredbama Sveta (EU) št. 904/2010 (1) ali (EU) št. 389/2012 (2) ali direktivama Sveta 2010/24/EU ali 2011/16/EU (3); |
| --- | --- |

—

vsaka druga oblika upravnega sodelovanja, določena z uredbama Sveta (EU) št. 904/2010 (1) ali (EU) št. 389/2012 (2) ali direktivama Sveta 2010/24/EU ali 2011/16/EU (3);

| (3) | kar zadeva ukrepe za krepitev usposobljenosti ljudi in druge ukrepe za krepitev zmogljivosti:






  — | skupno usposabljanje ali razvoj e-učenja za podporo potrebnim strokovnim znanjem in spretnostim na področju davkov, |
| --- | --- | --- |

(3)

kar zadeva ukrepe za krepitev usposobljenosti ljudi in druge ukrepe za krepitev zmogljivosti:

—

skupno usposabljanje ali razvoj e-učenja za podporo potrebnim strokovnim znanjem in spretnostim na področju davkov,

| — | tehnična podpora, namenjena izboljšanju upravnih postopkov, povečanju upravne zmogljivosti ter izboljšanju delovanja in dejavnosti davčnih uprav z uvajanjem in izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

—

tehnična podpora, namenjena izboljšanju upravnih postopkov, povečanju upravne zmogljivosti ter izboljšanju delovanja in dejavnosti davčnih uprav z uvajanjem in izmenjavo dobrih praks.

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 389/2012 z dne 2. maja 2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2073/2004 (UL L 121, 8.5.2012, str. 1).

(3)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

---

PRILOGA II

Kazalniki iz člena 14(1)

Za poročanje o napredku Programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2) se uporabijo naslednji kazalniki:

A.   Krepitev zmogljivosti (upravne, človeške in informacijske zmogljivosti)

| (1) | indeks uporabe in izvajanja prava in politike Unije (število ukrepov v okviru Programa, organiziranih na področju uporabe in izvajanja prava in politike Unije v zvezi z obdavčitvijo, ter število priporočil, izdanih po teh ukrepih); |
| --- | --- |

(1)

| (2) | indeks znanja (število uporabljenih učnih modulov; število usposobljenih uradnikov in točke za kakovost po udeležencih); |
| --- | --- |

(2)

| (3) | razpoložljivost evropskih elektronskih sistemov (v odstotku časa); |
| --- | --- |

(3)

| (4) | razpoložljivost skupnega komunikacijskega omrežja (v odstotku časa); |
| --- | --- |

(4)

| (5) | indeks poenostavljenih informacijskih postopkov za davčne organe in gospodarske subjekte (število registriranih gospodarskih subjektov, število zahtevkov in število poizvedb v različnih elektronskih sistemih, ki se financirajo iz Programa). |
| --- | --- |

(5)

B.   Izmenjava znanja in mreženje

| (6) | indeks trdnosti sodelovanja (stopnja ustvarjenega mreženja, število srečanj v živo in število spletnih skupin za sodelovanje); |
| --- | --- |

(6)

| (7) | indeks najboljših praks in smernic (število ukrepov v okviru Programa, organiziranih na tem področju in odstotek davčnih organov, ki so izkoristile delovno prakso oziroma uporabljale smernice, razvite s podporo iz Programa). |
| --- | --- |

(7)

---

PRILOGA III

Neizčrpen seznam možnih prednostnih tem za ukrepe iz člena 7

V skladu s specifičnimi in splošnimi cilji Programa so lahko ukrepi iz člena 7 med drugim osredotočeni na naslednje prednostne teme:

| (1) | podpiranje izvajanja prava Unije v zvezi z obdavčitvijo, vključno s tovrstnim usposabljanjem osebja, in pomoč pri določanju možnih načinov izboljšanja upravnega sodelovanja med davčnimi organi, vključno s pomočjo pri izterjavi v zvezi z davki; |
| --- | --- |

(1)

podpiranje izvajanja prava Unije v zvezi z obdavčitvijo, vključno s tovrstnim usposabljanjem osebja, in pomoč pri določanju možnih načinov izboljšanja upravnega sodelovanja med davčnimi organi, vključno s pomočjo pri izterjavi v zvezi z davki;

| (2) | podpiranje učinkovite izmenjave informacij, vključno s skupinskimi zahtevki, razvoja standardnih IT formatov, dostopa davčnih organov do informacij o dejanskem lastništvu in boljše uporabe prejetih informacij; |
| --- | --- |

(2)

podpiranje učinkovite izmenjave informacij, vključno s skupinskimi zahtevki, razvoja standardnih IT formatov, dostopa davčnih organov do informacij o dejanskem lastništvu in boljše uporabe prejetih informacij;

| (3) | podpiranje učinkovitega delovanja mehanizmov upravnega sodelovanja in izmenjave najboljših praks med davčnimi organi, vključno z najboljšimi praksami na področju izterjave v zvezi z davki; |
| --- | --- |

(3)

podpiranje učinkovitega delovanja mehanizmov upravnega sodelovanja in izmenjave najboljših praks med davčnimi organi, vključno z najboljšimi praksami na področju izterjave v zvezi z davki;

| (4) | podpiranje digitalizacije in posodobitev metodologij v davčnih organih; |
| --- | --- |

(4)

podpiranje digitalizacije in posodobitev metodologij v davčnih organih;

| (5) | podpiranje izmenjave najboljših praks pri boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost. |
| --- | --- |

(5)

podpiranje izmenjave najboljših praks pri boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/18

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2021/848

z dne 27. maja 2021

o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (1) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012.

| (2) | Na podlagi pregleda ukrepov iz Uredbe (EU) št. 36/2012 bi bilo treba posodobiti vnose za 25 fizičnih oseb in tri subjekte na seznamu za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda ukrepov iz Uredbe (EU) št. 36/2012 bi bilo treba posodobiti vnose za 25 fizičnih oseb in tri subjekte na seznamu za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012.

| (3) | Vnose za pet preminulih oseb bi bilo treba črtati s seznama za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012. |
| --- | --- |

(3)

Vnose za pet preminulih oseb bi bilo treba črtati s seznama za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012.

| (4) | Prilogo II k Uredbi (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo II k Uredbi (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Svet

predsednik

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  
  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se spremeni:

| (1) | v oddelku A („Osebe“) se črtajo naslednji vnosi:






  115. | general Ali Habib MAHMOUD; |
| --- | --- | --- |

(1)

v oddelku A („Osebe“) se črtajo naslednji vnosi:

115.

general Ali Habib MAHMOUD;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| (2) | v oddelku A („Osebe“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu: | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Brigadni general Mohammed BILAL
  (tudi podpolkovnik Muhammad Bilal) | Spol: moški | Kot višji uradnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Poleg tega je povezan s centrom za znanstvene študije in raziskave (SSRC), ki je uvrščen na seznam. | 21.10.2014 |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (tudi Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف) | Datum rojstva: 21.1.1973
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Št. potnega lista: N002848852
  Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež. Poslovne interese ima v več sirskih podjetjih in subjektih, med drugim v Ramak Construction Co in Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).
  Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada. Ehab Makhlouf je leta 2020 prevzel poslovne dejavnosti Ramija Makhloufa, sirska vlada pa mu je podelila pogodbe za upravljanje in vodenje brezcarinskih trgovin po vsej državi. | 23.5.2011 |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Amir Group in Cham Holding, konglomeratih z interesi v sektorjih nepremičnin, turizma, prometa in financ. Predsednik sirsko-ruskega poslovnega sveta.
  Samir Hassan podpira vojno sirskega režima z donacijami v gotovini.
  Povezan je z osebami, ki imajo koristi od režima ali ga podpirajo. Zlasti je povezan z Ramijem Makhloufom in Issamom Anboubo, ki ju je Svet uvrstil na seznam in imata koristi od sirskega režima. | 27.9.2014 |
| 61. | George CHAOUI
  (جورج شاوي) | Spol: moški | Član sirske elektronske vojske (obveščevalna služba teritorialne vojske). Vpleten v nasilno zatiranje civilnega prebivalstva po vsej Siriji in pozivanje k nasilju nad njim. | 14.11.2011 |
| 78. | Ali BARAKAT
  (tudi Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Spol: moški | Vojaški uradnik, vpleten v nasilje v Homsu. Trenutno služi v 30. mobilni pehotni diviziji republikanske garde. | 1.12.2011 |
| 96. | Brigadni general Jamal YUNES
  (tudi Younes)
  (جمال يونس) | Funkcija: poveljnik 555. polka
  Spol: moški | Vojaškim enotam je ukazal, da streljajo na protestnike v Moadamijehu.
  Vodja Vojaškega varnostnega odbora v Hami leta 2018. | 23.1.2012 |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (tudi Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji minister za telekomunikacije in tehnologijo, na položaju vsaj do aprila 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. Julija 2016 imenovan za vodjo agencije za načrtovanje in mednarodno sodelovanje (vladna agencija PICC). PICC je vladna agencija, ki je povezana s predsednikom vlade in pripravlja zlasti petletne načrte, ki zagotavljajo širše smernice za vladno gospodarsko in razvojno politiko. | 27.2.2012 |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Leto rojstva: 1966
  Kraj rojstva: Tartus, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji sirski veleposlanik v Iranu do leta 2020. Nekdanji minister za informiranje, na položaj imenovan po maju 2011. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 23.9.2011 |
| 132. | Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD
  (عبدالسلام فجر محمود) | Leto rojstva: 1959
  Spol: moški | Vodja varnostnega odbora južne regije od decembra 2020. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil v Bab Tumi (Damask). Nekdanji vodja preiskovalne enote obveščevalne službe sirijskih letalskih sil na letališču Meze. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. Zanj je bil izdan mednarodni nalog za prijetje zaradi ‚sostorilstva pri dejanju mučenja‘, ‚sostorilstva pri hudodelstvih zoper človečnost‘ in ‚sostorilstva pri vojnih hudodelstvih‘. | 24.7.2012 |
| 134. | Polkovnik Qusay Ibrahim MIHOUB
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Leto rojstva: 1961
  Kraj rojstva: Dergamo, Džabla, Latakija, Sirija
  Spol: moški | Višji častnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe letalskih sil v Dari (ko so se v Dari začeli protesti, je bil iz Damaska poslan v Daro). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu in nasilno zatrtje mirnih protestov v južni regiji. | 24.7.2012 |
| 137. | Brigadni general Ibrahim MA’ALA
  (tudi Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم | Spol: moški | Vodja enote 285 (Damask) direktorata za splošno obveščevalno dejavnost (konec leta 2011 je zamenjal brigadnega generala Hussama Fendija). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 139. | Generalmajor Hussam LUQA
  (tudi Husam, Housam, Houssam, Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (لوقا حسام) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji vodja varnostnega odbora južne regije od leta 2018 do 2020. Nekdanji vodja direktorata za splošno varnost. Generalmajor. Od aprila 2012 do 2.12.2018 je bil vodja enote direktorata za politično varnost v Homsu (nasledil brigadnega generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018 vodja direktorata za politično varnost. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 140. | Brigadni general Taha TAHA
  (طه طه) | Spol: moški | Namestnik pomočnika vodje službe za politično varnost. Nekdanji odgovorni za enoto direktorata za politično varnost v Latakiji. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 144. | Generalmajor Ahmed AL-JARROUCHEH (tudi Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة) | Leto rojstva: 1957
  Spol: moški | Kot nekdanji vodja zunanje enote splošne obveščevalne službe (enota 279) odgovoren za splošne obveščevalne dejavnosti na sirskih veleposlaništvih. | 24.7.2012 |
| 146. | General Ghassan Jaoudat ISMAIL
  (tudi Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل) | Leto rojstva: 1960
  Kraj rojstva: Junaynat Ruslan – Darkoush, provinca Tartus, Sirija
  Spol: moški | Od leta 2019 vodja obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji namestnik vodje službe za obveščevalno dejavnost letalskih sil, pred tem na čelu enote za misije v okviru obveščevalne službe letalskih sil, ki v sodelovanju z enoto za posebne operacije vodi elitne enote obveščevalne službe letalskih sil, ki imajo pomembno vlogo pri zatiranju, ki ga izvaja sirski režim. V okviru te funkcije je Ghassan Jaoudat Ismail eden najvišjih predstavnikov vojske, neposredno odgovornih za nasilno zatiranje nasprotnikov, ki ga izvaja sirski režim, pa tudi za izginotje civilistov. | 24.7.2012 |
| 147. | Generalmajor Amer AL-ACHI
  (tudi Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي) | Spol: moški | Nekdanji guverner province Svejda, predsednik Bashar Al-Assad ga je na to funkcijo imenoval julija 2016. Nekdanji vodja obveščevalne enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil (2012–2016). Zaradi svoje funkcije v obveščevalni službi letalskih sil je vpleten v zatiranje sirske opozicije. | 24.7.2012 |
| 156. | Hala Mohammad
  (tudi Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Raka, Sirija
  Spol: ženski | Nekdanja ministrica za turizem. Kot nekdanja vladna ministrica je soodgovorna za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 16.10.2012 |
| 172. | Ali HADAR (tudi HAIDAR) | Leto rojstva: 1962
  Spol: moški | Vodja agencije za nacionalno spravo in nekdanji državni minister za nacionalno spravo; predsednik krila ‚Intifada‘ Sirske socialne nacionalistične stranke. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 16.10.2012 |
| 204. | Emad HAMSHO
  (tudi Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Naslov: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija
  Spol: moški | Ima visok vodstveni položaj v družbi Hamsho Trading. Zaradi visokega položaja v družbi Hamsho Trading, ki je podružnica družbe Hamsho International, ki jo je Svet uvrstil na seznam, zagotavlja podporo sirskemu režimu. Povezan je tudi s subjektom Hamso International, uvrščenim na seznam. Je tudi podpredsednik Sirskega sveta za železo in jeklo, kjer deluje ob drugih režimskih poslovnežih, uvrščenih na seznam, kot je Ayman Jaber. Prav tako je sodelavec predsednika Basharja Al-Assada. | 7.3.2015 |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Leto rojstva: 1979
  Spol: ženski | Ministrica za upravni razvoj, imenovana marca 2017. | 30.5.2017 |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (tudi Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Leto rojstva: 1959
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji minister za visoko šolstvo, na položaju po maju 2011 (imenovan 27.8.2014). Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 21.10.2014 |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (tudi generalmajor Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem) | Čin: generalmajor
  Funkcija: poveljnik 155. raketne brigade
  Spol: moški | Pripadnik sirskih oboroženih sil s činom polkovnika ter enakim ali višjim činom, na položaju po maju 2011; generalmajor in poveljnik 155. raketne brigade. Zaradi funkcije v 155. raketni brigadi povezan z Maherjem al-Assadom. V vlogi poveljnika 155. raketne brigade podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Odgovoren za izstreljevanje raket vrste SCUD na različne civilne objekte med januarjem in marcem 2013. | 21.10.2014 |
| 285. | Samer FOZ
  (tudi Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Datum rojstva: 20. maj 1973
  Kraj rojstva: Homs, Sirija / Latakia, Sirija
  Državljanstvi: sirsko, turško
  Številka turškega potnega lista: U 09471711 (kraj izdaje Turčija; velja do: 21.7.2024)
  Sirska nacionalna številka: 06010274705
  Naslov: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubaj, Združeni arabski emirati
  Funkcija: izvršni direktor Aman Group
  Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in dejavnostmi v več sektorjih sirskega gospodarstva, vključno s skupnim podjetjem, ki ga podpira režim in sodeluje pri izgradnji Marota City, luksuznega stanovanjskega in poslovnega projekta. Samer Foz režimu zagotavlja finančno in drugo podporo, tudi s financiranjem vojaških sil Military Security Shield Forces v Siriji in posredništvom pri trgovanju z žitom. Ima tudi finančne koristi, saj ima zaradi povezav z režimom dostop do poslovnih priložnosti pri trgovanju s pšenico in projektih prenove. | 21.1.2019 |
| | | Drugi podatki:
  Izvršni predsednik Aman Group. Hčerinski družbi: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz zasebnega sektorja v skupnem podjetju Aman Damascus JSC in Damascus Cham Holding, v katerem je Foz individualni delničar. Emmar Industries je skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi Aman Group in Hamisho Group, v katerem ima Foz večinski delež in mu predseduje. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (tudi Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز) | Datum rojstva: 11.3.1976
  Državljanstvo: sirsko; Saint Kitts in Nevis
  Nacionalna št.: 06010274747
  Št. potnega lista: 002-14-L169340
  Dovoljenje za prebivanje v Združenih arabskih emiratih: 784-1976-7135283-5 | Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim. Med letoma 2012 in 2019 generalni direktor ASM International Trading LLC.
  Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu Assadovega režima sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z ISIL (Daeš), vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto. | 17.2.2020 |
| | | Funkcija: ustanovitelj družbe District 6 Company; ustanovni partner družbe Easylife Company
  Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Samer Foz podpredsednik družbe Asas Steel Company; Aman Holding;
  Spol: moški | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (tudi Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي) | Leto rojstva: 1976
  Državljanstvo: sirsko
  Funkcija: predsednik družbe Damascus Cham Holding Company (DCHC); Guverner Damaska
  Spol: moški | Vodilni poslovnež, ki ima koristi od sirskega režima in ga podpira. Predsednik Damascus Cham Holding Company (DCHC), naložbenega krila province Damask, ki upravlja nepremičnine province Damask in izvaja projekt Marota City.
  Je tudi guverner Damaska, ki ga je na ta položaj novembra 2018 imenoval predsednik Bashar al-Assad. Kot guverner Damaska in podpredsednik uprave družbe DCHC si je prizadeval za izvedbo politik režima, usmerjenih v ureditev razlaščenih zemljišč v Damasku (na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10), zlasti v okviru projekta Marota City. | 17.2.2020“ |

(2)

v oddelku A („Osebe“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu:

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„14.

Brigadni general Mohammed BILAL

(tudi podpolkovnik Muhammad Bilal)

Spol: moški

Kot višji uradnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Poleg tega je povezan s centrom za znanstvene študije in raziskave (SSRC), ki je uvrščen na seznam.

21.10.2014

22.

Ihab MAKHLOUF

(tudi Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف)

Datum rojstva: 21.1.1973

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Št. potnega lista: N002848852

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež. Poslovne interese ima v več sirskih podjetjih in subjektih, med drugim v Ramak Construction Co in Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).

Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada. Ehab Makhlouf je leta 2020 prevzel poslovne dejavnosti Ramija Makhloufa, sirska vlada pa mu je podelila pogodbe za upravljanje in vodenje brezcarinskih trgovin po vsej državi.

23.5.2011

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Amir Group in Cham Holding, konglomeratih z interesi v sektorjih nepremičnin, turizma, prometa in financ. Predsednik sirsko-ruskega poslovnega sveta.

Samir Hassan podpira vojno sirskega režima z donacijami v gotovini.

Povezan je z osebami, ki imajo koristi od režima ali ga podpirajo. Zlasti je povezan z Ramijem Makhloufom in Issamom Anboubo, ki ju je Svet uvrstil na seznam in imata koristi od sirskega režima.

27.9.2014

61.

George CHAOUI

(جورج شاوي)

Spol: moški

Član sirske elektronske vojske (obveščevalna služba teritorialne vojske). Vpleten v nasilno zatiranje civilnega prebivalstva po vsej Siriji in pozivanje k nasilju nad njim.

14.11.2011

78.

Ali BARAKAT

(tudi Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Spol: moški

Vojaški uradnik, vpleten v nasilje v Homsu. Trenutno služi v 30. mobilni pehotni diviziji republikanske garde.

1.12.2011

96.

Brigadni general Jamal YUNES

(tudi Younes)

(جمال يونس)

Funkcija: poveljnik 555. polka

Spol: moški

Vojaškim enotam je ukazal, da streljajo na protestnike v Moadamijehu.

Vodja Vojaškega varnostnega odbora v Hami leta 2018.

23.1.2012

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(tudi Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji minister za telekomunikacije in tehnologijo, na položaju vsaj do aprila 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. Julija 2016 imenovan za vodjo agencije za načrtovanje in mednarodno sodelovanje (vladna agencija PICC). PICC je vladna agencija, ki je povezana s predsednikom vlade in pripravlja zlasti petletne načrte, ki zagotavljajo širše smernice za vladno gospodarsko in razvojno politiko.

27.2.2012

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Leto rojstva: 1966

Kraj rojstva: Tartus, Sirija

Spol: moški

Nekdanji sirski veleposlanik v Iranu do leta 2020. Nekdanji minister za informiranje, na položaj imenovan po maju 2011. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

23.9.2011

132.

Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD

(عبدالسلام فجر محمود)

Leto rojstva: 1959

Spol: moški

Vodja varnostnega odbora južne regije od decembra 2020. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil v Bab Tumi (Damask). Nekdanji vodja preiskovalne enote obveščevalne službe sirijskih letalskih sil na letališču Meze. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. Zanj je bil izdan mednarodni nalog za prijetje zaradi ‚sostorilstva pri dejanju mučenja‘, ‚sostorilstva pri hudodelstvih zoper človečnost‘ in ‚sostorilstva pri vojnih hudodelstvih‘.

24.7.2012

134.

Polkovnik Qusay Ibrahim MIHOUB

(قصي إبراهيم ميهوب )

Leto rojstva: 1961

Kraj rojstva: Dergamo, Džabla, Latakija, Sirija

Spol: moški

Višji častnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe letalskih sil v Dari (ko so se v Dari začeli protesti, je bil iz Damaska poslan v Daro). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu in nasilno zatrtje mirnih protestov v južni regiji.

24.7.2012

137.

Brigadni general Ibrahim MA’ALA

(tudi Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم

Spol: moški

Vodja enote 285 (Damask) direktorata za splošno obveščevalno dejavnost (konec leta 2011 je zamenjal brigadnega generala Hussama Fendija). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

139.

Generalmajor Hussam LUQA

(tudi Husam, Housam, Houssam, Louqa, Louca, Louka, Luka)

(لوقا حسام)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji vodja varnostnega odbora južne regije od leta 2018 do 2020. Nekdanji vodja direktorata za splošno varnost. Generalmajor. Od aprila 2012 do 2.12.2018 je bil vodja enote direktorata za politično varnost v Homsu (nasledil brigadnega generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018 vodja direktorata za politično varnost. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

140.

Brigadni general Taha TAHA

(طه طه)

Spol: moški

Namestnik pomočnika vodje službe za politično varnost. Nekdanji odgovorni za enoto direktorata za politično varnost v Latakiji. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

144.

Generalmajor Ahmed AL-JARROUCHEH (tudi Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة)

Leto rojstva: 1957

Spol: moški

Kot nekdanji vodja zunanje enote splošne obveščevalne službe (enota 279) odgovoren za splošne obveščevalne dejavnosti na sirskih veleposlaništvih.

24.7.2012

146.

General Ghassan Jaoudat ISMAIL

(tudi Ismael)

(غسان جودت اسماعيل)

Leto rojstva: 1960

Kraj rojstva: Junaynat Ruslan – Darkoush, provinca Tartus, Sirija

Spol: moški

Od leta 2019 vodja obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji namestnik vodje službe za obveščevalno dejavnost letalskih sil, pred tem na čelu enote za misije v okviru obveščevalne službe letalskih sil, ki v sodelovanju z enoto za posebne operacije vodi elitne enote obveščevalne službe letalskih sil, ki imajo pomembno vlogo pri zatiranju, ki ga izvaja sirski režim. V okviru te funkcije je Ghassan Jaoudat Ismail eden najvišjih predstavnikov vojske, neposredno odgovornih za nasilno zatiranje nasprotnikov, ki ga izvaja sirski režim, pa tudi za izginotje civilistov.

24.7.2012

147.

Generalmajor Amer AL-ACHI

(tudi Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي)

Spol: moški

Nekdanji guverner province Svejda, predsednik Bashar Al-Assad ga je na to funkcijo imenoval julija 2016. Nekdanji vodja obveščevalne enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil (2012–2016). Zaradi svoje funkcije v obveščevalni službi letalskih sil je vpleten v zatiranje sirske opozicije.

24.7.2012

156.

Hala Mohammad

(tudi Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Raka, Sirija

Spol: ženski

Nekdanja ministrica za turizem. Kot nekdanja vladna ministrica je soodgovorna za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

16.10.2012

172.

Ali HADAR (tudi HAIDAR)

Leto rojstva: 1962

Spol: moški

Vodja agencije za nacionalno spravo in nekdanji državni minister za nacionalno spravo; predsednik krila ‚Intifada‘ Sirske socialne nacionalistične stranke. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

16.10.2012

204.

Emad HAMSHO

(tudi Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Naslov: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija

Spol: moški

Ima visok vodstveni položaj v družbi Hamsho Trading. Zaradi visokega položaja v družbi Hamsho Trading, ki je podružnica družbe Hamsho International, ki jo je Svet uvrstil na seznam, zagotavlja podporo sirskemu režimu. Povezan je tudi s subjektom Hamso International, uvrščenim na seznam. Je tudi podpredsednik Sirskega sveta za železo in jeklo, kjer deluje ob drugih režimskih poslovnežih, uvrščenih na seznam, kot je Ayman Jaber. Prav tako je sodelavec predsednika Basharja Al-Assada.

7.3.2015

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Leto rojstva: 1979

Spol: ženski

Ministrica za upravni razvoj, imenovana marca 2017.

30.5.2017

265.

Mohamad Amer MARDINI

(tudi Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Leto rojstva: 1959

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji minister za visoko šolstvo, na položaju po maju 2011 (imenovan 27.8.2014). Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

21.10.2014

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(tudi generalmajor Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem)

Čin: generalmajor

Funkcija: poveljnik 155. raketne brigade

Spol: moški

Pripadnik sirskih oboroženih sil s činom polkovnika ter enakim ali višjim činom, na položaju po maju 2011; generalmajor in poveljnik 155. raketne brigade. Zaradi funkcije v 155. raketni brigadi povezan z Maherjem al-Assadom. V vlogi poveljnika 155. raketne brigade podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Odgovoren za izstreljevanje raket vrste SCUD na različne civilne objekte med januarjem in marcem 2013.

21.10.2014

285.

Samer FOZ

(tudi Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Datum rojstva: 20. maj 1973

Kraj rojstva: Homs, Sirija / Latakia, Sirija

Državljanstvi: sirsko, turško

Številka turškega potnega lista: U 09471711 (kraj izdaje Turčija; velja do: 21.7.2024)

Sirska nacionalna številka: 06010274705

Naslov: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubaj, Združeni arabski emirati

Funkcija: izvršni direktor Aman Group

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in dejavnostmi v več sektorjih sirskega gospodarstva, vključno s skupnim podjetjem, ki ga podpira režim in sodeluje pri izgradnji Marota City, luksuznega stanovanjskega in poslovnega projekta. Samer Foz režimu zagotavlja finančno in drugo podporo, tudi s financiranjem vojaških sil Military Security Shield Forces v Siriji in posredništvom pri trgovanju z žitom. Ima tudi finančne koristi, saj ima zaradi povezav z režimom dostop do poslovnih priložnosti pri trgovanju s pšenico in projektih prenove.

21.1.2019

Drugi podatki:

Izvršni predsednik Aman Group. Hčerinski družbi: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz zasebnega sektorja v skupnem podjetju Aman Damascus JSC in Damascus Cham Holding, v katerem je Foz individualni delničar. Emmar Industries je skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi Aman Group in Hamisho Group, v katerem ima Foz večinski delež in mu predseduje.

291.

Amer FOZ

(tudi Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز)

Datum rojstva: 11.3.1976

Državljanstvo: sirsko; Saint Kitts in Nevis

Nacionalna št.: 06010274747

Št. potnega lista: 002-14-L169340

Dovoljenje za prebivanje v Združenih arabskih emiratih: 784-1976-7135283-5

Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim. Med letoma 2012 in 2019 generalni direktor ASM International Trading LLC.

Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu Assadovega režima sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z ISIL (Daeš), vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto.

17.2.2020

Funkcija: ustanovitelj družbe District 6 Company; ustanovni partner družbe Easylife Company

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Samer Foz podpredsednik družbe Asas Steel Company; Aman Holding;

Spol: moški

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(tudi Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي)

Leto rojstva: 1976

Državljanstvo: sirsko

Funkcija: predsednik družbe Damascus Cham Holding Company (DCHC); Guverner Damaska

Spol: moški

Vodilni poslovnež, ki ima koristi od sirskega režima in ga podpira. Predsednik Damascus Cham Holding Company (DCHC), naložbenega krila province Damask, ki upravlja nepremičnine province Damask in izvaja projekt Marota City.

Je tudi guverner Damaska, ki ga je na ta položaj novembra 2018 imenoval predsednik Bashar al-Assad. Kot guverner Damaska in podpredsednik uprave družbe DCHC si je prizadeval za izvedbo politik režima, usmerjenih v ureditev razlaščenih zemljišč v Damasku (na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10), zlasti v okviru projekta Marota City.

17.2.2020“

| (3) | v oddelku B („Subjekti“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu: | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building Daraa Highway – Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq – Sirija p.p. 9525 | Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Največja nepremičninska družba Sirije ter nepremičninsko in naložbeno krilo družbe Cham Holding; zagotavlja financiranje sirskega režima. | 23.6.2011 |
| 77. | Al Qatarji Company
  (tudi Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (مجموعة/شركة قاطرجي) | Vrsta subjekta: zasebna družba
  Poslovni sektor: uvoz/izvoz; prevoz s tovornjaki; dobava nafte in blaga
  Ime direktorja/upraviteljev: Hussam al-Qatirji, izvršni direktor (uvrščen na seznam s strani Sveta) | Vidno podjetje, ki deluje v več sektorjih sirskega gospodarstva. Z olajševanjem trgovine z gorivom, orožjem in strelivom med režimom in različnimi akterji, vključno z ISIL (Daeš) pod pretvezo, da gre za uvoz in izvoz prehrambenih izdelkov, s podpiranjem milic, ki se borijo na strani režima, in z izkoriščanjem povezav z režimom za razširitev poslovne dejavnosti, Al Qatarji Company – katere upravni odbor vodi na seznam uvrščeni Hussam al-Qatirji, član Ljudske skupščine Sirije – podpira režim in ima od njega koristi. | 17.2.2020 |
| | | Dejanski lastnik: Hussam al-Qatirji (uvrščen na seznam s strani Sveta)
  Prijavljeni naslov: Mazzah, Damask, Sirija
  Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (tudi Damascus Cham Private Joint Stock Company)
  (القابضة الشام دمشق) | Vrsta subjekta: družba zasebnega prava v javni lasti
  Poslovni sektor: razvoj nepremičnin
  Ime direktorja/upraviteljev: Adel Anwar al-Olabi, predsednik upravnega odbora in guverner Damaska (uvrščen na seznam s strani Sveta)
  Dejanski lastnik: Provinca Damask | Damascus Cham Holding Company je režim ustanovil kot naložbeno krilo province Damask, ki naj bi upravljalo nepremičnine province Damask in izvajalo projekt Marota City, luksuzni nepremičninski projekt, postavljen na zemljišča, ki so bila razlaščena zlasti na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10.
  Z upravljanjem izvajanja projekta Marota City družba Damascus Cham Holding Company (katere predsednik je guverner Damaska) podpira sirski režim in ima od njega koristi ter zagotavlja ugodnosti za poslovneže s tesnimi povezavami z režimom, ki s tem subjektom prek javno-zasebnih partnerstev sklepajo donosne posle. | 17.2.2020“ |
| | | Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Rami Makhlouf (uvrščen na seznam s strani Sveta), Samer Foz (uvrščen na seznam s strani Sveta), Mazen Tarazi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Talas Group, ki je v lasti poslovneža Anasa Talasa (uvrščen na seznam s strani Sveta),
  Khaled al-Zubaidi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Nader Qalei (uvrščen na seznam s strani Sveta). | | |

(3)

v oddelku B („Subjekti“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu:

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building Daraa Highway – Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq – Sirija p.p. 9525

Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Največja nepremičninska družba Sirije ter nepremičninsko in naložbeno krilo družbe Cham Holding; zagotavlja financiranje sirskega režima.

23.6.2011

77.

Al Qatarji Company

(tudi Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(مجموعة/شركة قاطرجي)

Vrsta subjekta: zasebna družba

Poslovni sektor: uvoz/izvoz; prevoz s tovornjaki; dobava nafte in blaga

Ime direktorja/upraviteljev: Hussam al-Qatirji, izvršni direktor (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Vidno podjetje, ki deluje v več sektorjih sirskega gospodarstva. Z olajševanjem trgovine z gorivom, orožjem in strelivom med režimom in različnimi akterji, vključno z ISIL (Daeš) pod pretvezo, da gre za uvoz in izvoz prehrambenih izdelkov, s podpiranjem milic, ki se borijo na strani režima, in z izkoriščanjem povezav z režimom za razširitev poslovne dejavnosti, Al Qatarji Company – katere upravni odbor vodi na seznam uvrščeni Hussam al-Qatirji, član Ljudske skupščine Sirije – podpira režim in ima od njega koristi.

17.2.2020

Dejanski lastnik: Hussam al-Qatirji (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Prijavljeni naslov: Mazzah, Damask, Sirija

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(tudi Damascus Cham Private Joint Stock Company)

(القابضة الشام دمشق)

Vrsta subjekta: družba zasebnega prava v javni lasti

Poslovni sektor: razvoj nepremičnin

Ime direktorja/upraviteljev: Adel Anwar al-Olabi, predsednik upravnega odbora in guverner Damaska (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Dejanski lastnik: Provinca Damask

Damascus Cham Holding Company je režim ustanovil kot naložbeno krilo province Damask, ki naj bi upravljalo nepremičnine province Damask in izvajalo projekt Marota City, luksuzni nepremičninski projekt, postavljen na zemljišča, ki so bila razlaščena zlasti na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10.

Z upravljanjem izvajanja projekta Marota City družba Damascus Cham Holding Company (katere predsednik je guverner Damaska) podpira sirski režim in ima od njega koristi ter zagotavlja ugodnosti za poslovneže s tesnimi povezavami z režimom, ki s tem subjektom prek javno-zasebnih partnerstev sklepajo donosne posle.

17.2.2020“

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Rami Makhlouf (uvrščen na seznam s strani Sveta), Samer Foz (uvrščen na seznam s strani Sveta), Mazen Tarazi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Talas Group, ki je v lasti poslovneža Anasa Talasa (uvrščen na seznam s strani Sveta),

Khaled al-Zubaidi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Nader Qalei (uvrščen na seznam s strani Sveta).

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/27

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/849

z dne 11. marca 2021

o spremembi dela 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1) in zlasti člena 37(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tabela 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 vsebuje seznam usklajenih razvrstitev in označitev nevarnih snovi na podlagi meril iz delov 2 do 5 Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Tabela 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 vsebuje seznam usklajenih razvrstitev in označitev nevarnih snovi na podlagi meril iz delov 2 do 5 Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Predlogi za uvedbo usklajenih razvrstitev in označitev nekaterih snovi ter posodobitev ali črtanje usklajenih razvrstitev in označitev nekaterih drugih snovi so bili v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1272/2008 poslani Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Odbor za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: odbor RAC) pri Agenciji je sprejel mnenja (2) o teh predlogih, potem ko je upošteval pripombe zainteresiranih strani. Navedena mnenja odbora RAC so:






  — | mnenje z dne 15. marca 2019 o 1,2,4-triazolu, |
| --- | --- | --- |

(2)

Predlogi za uvedbo usklajenih razvrstitev in označitev nekaterih snovi ter posodobitev ali črtanje usklajenih razvrstitev in označitev nekaterih drugih snovi so bili v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1272/2008 poslani Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Odbor za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: odbor RAC) pri Agenciji je sprejel mnenja (2) o teh predlogih, potem ko je upošteval pripombe zainteresiranih strani. Navedena mnenja odbora RAC so:

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o 1,2,4-triazolu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o 1,4-dioksanu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o 1,4-dioksanu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o benzil salicilatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o benzil salicilatu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o flumioksazinu (ISO), |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o flumioksazinu (ISO),

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o mankozebu (ISO), |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o mankozebu (ISO),

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o M-faktorjih za dolgotrajno nevarnost za vodno okolje za snovi, ki vsebujejo baker, navedene v Uredbi Komisije (EU) 2016/1179, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o M-faktorjih za dolgotrajno nevarnost za vodno okolje za snovi, ki vsebujejo baker, navedene v Uredbi Komisije (EU) 2016/1179,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamidu; sedaksanu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamidu; sedaksanu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamidu; pidiflumetofenu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamidu; pidiflumetofenu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o p-cimenu; 1-izopropil-4-metilbenzenu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o p-cimenu; 1-izopropil-4-metilbenzenu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o p-menta-1,3-dienu; alfa-terpinenu; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dienu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o p-menta-1,3-dienu; alfa-terpinenu; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dienu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o protiokonazolu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o protiokonazolu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o (R)-p-menta-1,8-dien;d-limonenu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o (R)-p-menta-1,8-dien;d-limonenu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o tiofanat-metilu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o tiofanat-metilu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o tolklofos-metilu (ISO); O-(2,6-dikloro-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o tolklofos-metilu (ISO); O-(2,6-dikloro-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfatu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o tolpiralatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o tolpiralatu,

| — | mnenje z dne 15. marca 2019 o trinikljevem disulfidu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 15. marca 2019 o trinikljevem disulfidu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o azametifosu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o azametifosu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o 2-fenoksietanolu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o 2-fenoksietanolu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o 2,2-dibromo-2-cianoacetamidu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o 2,2-dibromo-2-cianoacetamidu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilaminu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilaminu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019° 6,6′-di-terc-butil-2,2’-metilenedi-p-krezolu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019° 6,6′-di-terc-butil-2,2’-metilenedi-p-krezolu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o diflufenikanu (ISO) N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluorometil)fenoksi]-3-piridinkarboksamidu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o diflufenikanu (ISO) N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluorometil)fenoksi]-3-piridinkarboksamidu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o imidaklopridu (ISO); 1-(6-kloropiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenaminu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o imidaklopridu (ISO); 1-(6-kloropiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenaminu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o piriofenonu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o piriofenonu,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o S-abscizinski kislini, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o S-abscizinski kislini,

| — | mnenje z dne 13. junija 2019 o tetrakis(2,6-dimetilfenil)-m-fenilen bifosfatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 13. junija 2019 o tetrakis(2,6-dimetilfenil)-m-fenilen bifosfatu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksanu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksanu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o 4-metilpentan-2-onu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o 4-metilpentan-2-onu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o borovi kislini; diborovem trioksidu; tetrabor-dinatrijevem heptaoksidu, hidratu; dinatrijevem tetraboratu, brezvodnem; ortoborovi kislini, natrijevi soli; dinatrijevem tetraborat dekahidratu; dinatrijevem tetraborat pentahidratu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o borovi kislini; diborovem trioksidu; tetrabor-dinatrijevem heptaoksidu, hidratu; dinatrijevem tetraboratu, brezvodnem; ortoborovi kislini, natrijevi soli; dinatrijevem tetraborat dekahidratu; dinatrijevem tetraborat pentahidratu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o citronski kislini, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o citronski kislini,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o klomazonu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o klomazonu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o desmedifamu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o desmedifamu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o dimetomorfu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o dimetomorfu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o emamektin benzoatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o emamektin benzoatu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o esfenvaleratu (ISO) (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metil-butiratu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o esfenvaleratu (ISO) (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metil-butiratu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o etametsulfuron-metilu (ISO), |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o etametsulfuron-metilu (ISO),

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o mekopropu-P (ISO); (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionski kislini in njenih soleh, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o mekopropu-P (ISO); (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionski kislini in njenih soleh,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o metil salicilatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o metil salicilatu,

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o fenmedifamu (ISO), |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o fenmedifamu (ISO),

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o trifloksistrobinu (ISO), |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o trifloksistrobinu (ISO),

| — | mnenje z dne 20. septembra 2019 o tritikonazolu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 20. septembra 2019 o tritikonazolu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o 1,4-dimetilnaftalenu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o 1,4-dimetilnaftalenu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-onu; 24-epibrasinolidu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-onu; 24-epibrasinolidu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o 3-metilpirazolu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o 3-metilpirazolu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o karbendazimu (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o karbendazimu (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamatu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o cipermetrinu cis/trans +/– 40/60; (RS)-α-ciano-3-fenosibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o cipermetrinu cis/trans +/– 40/60; (RS)-α-ciano-3-fenosibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o imazamoksu (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinski kislini, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o imazamoksu (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinski kislini,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o tetrafluoroetilenu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o tetrafluoroetilenu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o tiametoksamu (ISO); 3-(2-kloro-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroaminu, |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o tiametoksamu (ISO); 3-(2-kloro-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroaminu,

| — | mnenje z dne 5. decembra 2019 o trineksapak-etilu (ISO); etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilatu. |
| --- | --- |

—

mnenje z dne 5. decembra 2019 o trineksapak-etilu (ISO); etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilatu.

| (3) | Ocene akutne strupenosti (ATE) se uporabljajo predvsem za določitev razvrstitve v zvezi z akutno strupenostjo za zdravje ljudi tistih zmesi, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot akutno strupene. Vključitev usklajenih vrednosti ATE v vnose v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 olajša usklajeno razvrščanje zmesi in zagotovi podporo organom, odgovornim za izvrševanje. Na podlagi nadaljnjih znanstvenih ocen nekaterih snovi je Agencija izpeljala vrednosti ATE za dibakrov oksid, dibakrov klorid trihidroksid, tetrabakrov heksahidroksid sulfat in tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat, bakrove luske (prevlečene z alifatskimi kislinami), bakrov (II) karbonat--bakrov (II) hidroksid (1:1) in bakrov dihidroksid; bakrov (II) hidroksid, bordojsko mešanico; reakcijske produkte bakrovega sulfata s kalcijevim dihidroksidom in bakrovim sulfatom, pentahidratom, poleg tistih, ki so bile predlagane v mnenjih odbora RAC za druge snovi. Navedene vrednosti ATE bi morale biti vključene v predzadnji stolpec tabele 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

(3)

Ocene akutne strupenosti (ATE) se uporabljajo predvsem za določitev razvrstitve v zvezi z akutno strupenostjo za zdravje ljudi tistih zmesi, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot akutno strupene. Vključitev usklajenih vrednosti ATE v vnose v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 olajša usklajeno razvrščanje zmesi in zagotovi podporo organom, odgovornim za izvrševanje. Na podlagi nadaljnjih znanstvenih ocen nekaterih snovi je Agencija izpeljala vrednosti ATE za dibakrov oksid, dibakrov klorid trihidroksid, tetrabakrov heksahidroksid sulfat in tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat, bakrove luske (prevlečene z alifatskimi kislinami), bakrov (II) karbonat--bakrov (II) hidroksid (1:1) in bakrov dihidroksid; bakrov (II) hidroksid, bordojsko mešanico; reakcijske produkte bakrovega sulfata s kalcijevim dihidroksidom in bakrovim sulfatom, pentahidratom, poleg tistih, ki so bile predlagane v mnenjih odbora RAC za druge snovi. Navedene vrednosti ATE bi morale biti vključene v predzadnji stolpec tabele 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008.

| (4) | Komisija je prejela dodatne informacije, s katerimi je bila izpodbijana znanstvena ocena iz mnenj odbora RAC z dne 15. marca 2019 o mankozebu, z dne 20. septembra 2019 o 4-metilpentan-2-onu in z dne 20. septembra 2019 o dimetomorfu. Komisija je te informacije ocenila in ugotovila, da ne zadostujejo za vzbujanje dvomov glede znanstvene analize iz mnenj odbora RAC. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela dodatne informacije, s katerimi je bila izpodbijana znanstvena ocena iz mnenj odbora RAC z dne 15. marca 2019 o mankozebu, z dne 20. septembra 2019 o 4-metilpentan-2-onu in z dne 20. septembra 2019 o dimetomorfu. Komisija je te informacije ocenila in ugotovila, da ne zadostujejo za vzbujanje dvomov glede znanstvene analize iz mnenj odbora RAC.

| (5) | Komisija zato meni, da je primerno uvesti, posodobiti ali črtati usklajene razvrstitve in označitve nekaterih snovi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija zato meni, da je primerno uvesti, posodobiti ali črtati usklajene razvrstitve in označitve nekaterih snovi.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1272/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1272/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Skladnost z novimi ali posodobljenimi usklajenimi razvrstitvami se ne bi smela zahtevati takoj, ker dobavitelji potrebujejo določeno obdobje za prilagoditev označevanja in pakiranja snovi in zmesi novim ali pregledanim razvrstitvam ter prodajo obstoječih zalog, za katere veljajo že obstoječe regulativne zahteve. To obdobje je tudi potrebno, da se dobaviteljem zagotovi dovolj časa za sprejetje ukrepov, ki so potrebni za neprekinjeno izpolnjevanje drugih pravnih zahtev po spremembah v skladu s to uredbo. Take zahteve lahko vključujejo zahteve iz točke (f) člena 22(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali zahteve iz člena 50 Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar bi dobavitelji morali imeti možnost, da uporabljajo nove ali posodobljene usklajene razvrstitve ter ustrezno prilagodijo označevanje in pakiranje, in sicer prostovoljno pred datumom začetka uporabe te uredbe in po datumu začetka njene veljavnosti, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja ter zadostna prožnost za dobavitelje – |
| --- | --- |

(7)

Skladnost z novimi ali posodobljenimi usklajenimi razvrstitvami se ne bi smela zahtevati takoj, ker dobavitelji potrebujejo določeno obdobje za prilagoditev označevanja in pakiranja snovi in zmesi novim ali pregledanim razvrstitvam ter prodajo obstoječih zalog, za katere veljajo že obstoječe regulativne zahteve. To obdobje je tudi potrebno, da se dobaviteljem zagotovi dovolj časa za sprejetje ukrepov, ki so potrebni za neprekinjeno izpolnjevanje drugih pravnih zahtev po spremembah v skladu s to uredbo. Take zahteve lahko vključujejo zahteve iz točke (f) člena 22(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali zahteve iz člena 50 Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar bi dobavitelji morali imeti možnost, da uporabljajo nove ali posodobljene usklajene razvrstitve ter ustrezno prilagodijo označevanje in pakiranje, in sicer prostovoljno pred datumom začetka uporabe te uredbe in po datumu začetka njene veljavnosti, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja ter zadostna prožnost za dobavitelje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1272/2008

Tabela 3 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 17. decembra 2022.

Z odstopanjem od drugega odstavka tega člena se lahko snovi in zmesi razvrščajo, označujejo in pakirajo v skladu s to uredbo od datuma začetka njene veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. marca 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

1

(2)  Mnenja so dostopna na naslednji spletni strani: https://echa.europa.eu/registry-of-clh-intentions-until-outcome/-/dislist/name/-/ecNumber/-/casNumber/-/dte_receiptFrom/-/dte_receiptTo/-/prc_public_status/Opinion+Adopted/dte_withdrawnFrom/-/dte_withdrawnTo/-/sbm_expected_submissionFrom/-/sbm_expected_submissionTo/-/dte_finalise_deadlineFrom/-/dte_finalise_deadlineTo/-/haz_addional_hazard/-/lec_submitter/-/dte_assessmentFrom/-/dte_assessmentTo/-/prc_regulatory_programme/-/.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

4

---

PRILOGA

V Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 se tabela 3 v delu 3 spremeni:

| (1) | vstavijo se naslednji vnosi:
















  Indeks št. | Kemijsko ime | Št. ES | Št. CAS | Razvrstitev | Označitev | Posebne mejne koncentracije, M-faktorji in ATE | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred nevarnosti in oznaka(-e) kategorije | Oznaka(-e) stavka o nevarnosti | Piktogram, oznaka(-e) opozorilne besede | Oznaka(-e) stavka o nevarnosti | Dod. oznaka(-e) stavka o nevarnosti |
| „601-093-00-6 | 1,4-dimetilnaftalen | 209-335-9 | 571-58-4 | Acute Tox. 4
  Asp. Tox. 1
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 3 | H302
  H304
  H319
  H400
  H412 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H302
  H304
  H319
  H410 | | oralno: ATE = 1 300 mg/kg tt
  M = 1“ | |
| „601-094-00-1 | 1-izopropil-4-metilbenzen;

  p-cimen | 202-796-7 | 99-87-6 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 3
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Chronic 2 | H226
  H331
  H304
  H411 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H331
  H304
  H411 | | vdihavanje: ATE = 3 mg/l (hlapi)“ | |
| „601-095-00-7 | p-menta-1,3-dien; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dien;
  alfa-terpinen | 202-795-1 | 99-86-5 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Chronic 2 | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | | oralno: ATE = 1 680 mg/kg tt“ | |
| „602-110-00-X | tetrafluoroetilen | 204-126-9 | 116-14-3 | Carc. 1B | H350 | GHS08
  Dgr | H350“ | | | |
| „604-095-00-5 | 6,6’-di-terc-butil-2,2’-metilendi-p-krezol
  [DBMC] | 204-327-1 | 119-47-1 | Repr. 1B | H360F | GHS08
  Dgr | H360F“ | | | |
| „606-152-00-X | (5-kloro-2-metoksi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoksi-o-tolil)metanon; piriofenon | – | 688046-61-9 | Carc. 2
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1“ | |
| „607-747-00-7 | 2,2-dibromo-2-cianoacetamid [DBNPA] | 233-539-7 | 10222-01-2 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H301
  H372 (dihalne poti) (vdihavanje)
  H315
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H301
  H372 (dihalne poti) (vdihavanje)
  H315
  H318
  H317
  H410 | | vdihavanje: ATE = 0,24 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 118 mg/kg tt
  M = 1
  M = 1“ | |
| „607-748-00-2 | [S-(Z,E)]-5-(1-hidroksi-2,6,6-trimetil-4-oksocikloheks-2-en-1-il)-3-metilpenta-2,4-dienojska kislina;

  S-abscizinska kislina | 244-319-5 | 21293-29-8 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „607-749-00-8 | metil salicilat | 204-317-7 | 119-36-8 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1B
  Aquatic Chronic 3 | H361d
  H302
  H317
  H412 | GHS07
  GHS08
  Wng | H361d
  H302
  H317
  H412 | | oralno: ATE = 890 mg/kg tt“ | |
| „607-750-00-3 | citronska kislina | 201-069-1 | 77-92-9 | Eye Irrit. 2
  STOT SE 3 | H319
  H335 | GHS07
  Wng | H319
  H335“ | | | |
| „607-751-00-9 | etametsulfuron-metil (ISO);
  metil 2-({[4-etoksi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}sulfamoil)benzoat | – | 97780-06-8 | Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H319
  H410 | | M = 1 000
  M = 100“ | |
| „607-752-00-4 | trineksapak-etil (ISO);
  etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilat | – | 95266-40-3 | STOT RE 2
  Skin Sens. 1B
  Aquatic Chronic 1 | H373 (prebavni trakt)
  H317
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H373 (prebavni trakt)
  H317
  H410 | | M = 1“ | |
| „607-753-00-X | (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-on; 24-epibrasinolid | – | 78821-43-9 | Aquatic Chronic 4 | H413 | | H413“ | | | |
| „607-754-00-5 | benzilsalicilat | 204-262-9 | 118-58-1 | Skin Sens. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317“ | | | |
| „607-755-00-0 | (RS)-1-{1-etil-4-[4-mezil-3-(2-metoksietoksi)-o-toluoil]pirazol-5-iloksi}etil metil karbonat;
  tolpiralat | – | 1101132-67-5 | Carc. 2
  Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361fd
  H373 (oči)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361fd
  H373 (oči)
  H410 | | M = 10
  M = 100“ | |
| „613-337-00-9 | protiokonazol (ISO);
  2-[2-(1-klorociklopropil)-3-(2-klorofenil)-2-hidroksipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-tion | – | 178928-70-6 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 1“ | |
| „613-338-00-4 | azametifos (ISO); S-[(6-kloro-2-oksooksazolo[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O, O-dimetil tiofosfat | 252-626-0 | 35575-96-3 | Carc. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  STOT SE 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H331
  H302
  H370 (živčni sistem)
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H351
  H331
  H302
  H370 (živčni sistem)
  H317
  H410 | | vdihavanje: ATE = 0,5 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 1 000
  M = 1 000 “ | |
| „613-339-00-X | 3-metilpirazol | 215-925-7 | 1453-58-3 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1 | H360D
  H302
  H373 (pljuča)
  H314
  H318 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  Dgr | H360D
  H302
  H373 (pljuča)
  H314 | | oralno: ATE = 500 mg/kg tt“ | |
| „613-340-00-5 | klomazon (ISO); 2-(2-klorobenzil)-4,4-dimetil-1,2-oksazolidin-3-on | – | 81777-89-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H410 | | vdihavanje: ATE = 4,85 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 768 mg/kg tt
  M = 1
  M = 1“ | |
| „614-030-00-2 | emamektin benzoat (ISO); (4”R)-4”-deoksi-4“-(metilamino) avermektin B1 benzoat | – | 155569-91-8 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 1
  STOT RE 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H311
  H301
  H370 (živčni sistem)
  H372 (živčni sistem)
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H311
  H301
  H370 (živčni sistem)
  H372 (živčni sistem)
  H318
  H410 | | vdihavanje:
  ATE = 0,663
  mg/l (prah ali meglice)
  dermalno:
  ATE = 300
  mg/kg tt
  oralno: ATE =
  60 mg/kg tt
  STOT RE 1; H372: C ≥ 5 % STOT RE 2; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %
  M = 10 000
  M = 10 000 “ | |
| „616-234-00-7 | N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamid; pidiflumetofen | – | 1228284-64-7 | Carc. 2
  Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361f
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361f
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „616-235-00-2 | N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamid; sedaksan | – | 874967-67-6 | Carc. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 2 | H351
  H400
  H411 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1“ | |

(1)

vstavijo se naslednji vnosi:

Indeks št.

Kemijsko ime

Št. ES

Št. CAS

Razvrstitev

Označitev

Posebne mejne koncentracije, M-faktorji in ATE

Opombe

Razred nevarnosti in oznaka(-e) kategorije

Oznaka(-e) stavka o nevarnosti

Piktogram, oznaka(-e) opozorilne besede

Oznaka(-e) stavka o nevarnosti

Dod. oznaka(-e) stavka o nevarnosti

„601-093-00-6

1,4-dimetilnaftalen

209-335-9

571-58-4

Acute Tox. 4

Asp. Tox. 1

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 3

H302

H304

H319

H400

H412

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H302

H304

H319

H410

oralno: ATE = 1 300 mg/kg tt

M = 1“

„601-094-00-1

1-izopropil-4-metilbenzen;

p-cimen

202-796-7

99-87-6

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 3

Asp. Tox. 1

Aquatic Chronic 2

H226

H331

H304

H411

GHS02

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H331

H304

H411

vdihavanje: ATE = 3 mg/l (hlapi)“

„601-095-00-7

p-menta-1,3-dien; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dien;

alfa-terpinen

202-795-1

99-86-5

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Asp. Tox. 1

Aquatic Chronic 2

H226

H302

H317

H304

H411

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H302

H317

H304

H411

oralno: ATE = 1 680 mg/kg tt“

„602-110-00-X

tetrafluoroetilen

204-126-9

116-14-3

Carc. 1B

H350

GHS08

Dgr

H350“

„604-095-00-5

6,6’-di-terc-butil-2,2’-metilendi-p-krezol

[DBMC]

204-327-1

119-47-1

Repr. 1B

H360F

GHS08

Dgr

H360F“

„606-152-00-X

(5-kloro-2-metoksi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoksi-o-tolil)metanon; piriofenon

–

688046-61-9

Carc. 2

Aquatic Chronic 1

H351

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1“

„607-747-00-7

2,2-dibromo-2-cianoacetamid [DBNPA]

233-539-7

10222-01-2

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H301

H372 (dihalne poti) (vdihavanje)

H315

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H301

H372 (dihalne poti) (vdihavanje)

H315

H318

H317

H410

vdihavanje: ATE = 0,24 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 118 mg/kg tt

M = 1

M = 1“

„607-748-00-2

[S-(Z,E)]-5-(1-hidroksi-2,6,6-trimetil-4-oksocikloheks-2-en-1-il)-3-metilpenta-2,4-dienojska kislina;

S-abscizinska kislina

244-319-5

21293-29-8

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1“

„607-749-00-8

metil salicilat

204-317-7

119-36-8

Repr. 2

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1B

Aquatic Chronic 3

H361d

H302

H317

H412

GHS07

GHS08

Wng

H361d

H302

H317

H412

oralno: ATE = 890 mg/kg tt“

„607-750-00-3

citronska kislina

201-069-1

77-92-9

Eye Irrit. 2

STOT SE 3

H319

H335

GHS07

Wng

H319

H335“

„607-751-00-9

etametsulfuron-metil (ISO);

metil 2-({[4-etoksi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}sulfamoil)benzoat

–

97780-06-8

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H319

H410

M = 1 000

M = 100“

„607-752-00-4

trineksapak-etil (ISO);

etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilat

–

95266-40-3

STOT RE 2

Skin Sens. 1B

Aquatic Chronic 1

H373 (prebavni trakt)

H317

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H373 (prebavni trakt)

H317

H410

M = 1“

„607-753-00-X

(3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-on; 24-epibrasinolid

–

78821-43-9

Aquatic Chronic 4

H413

H413“

„607-754-00-5

benzilsalicilat

204-262-9

118-58-1

Skin Sens. 1B

H317

GHS07

Wng

H317“

„607-755-00-0

(RS)-1-{1-etil-4-[4-mezil-3-(2-metoksietoksi)-o-toluoil]pirazol-5-iloksi}etil metil karbonat;

tolpiralat

–

1101132-67-5

Carc. 2

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H361fd

H373 (oči)

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361fd

H373 (oči)

H410

M = 10

M = 100“

„613-337-00-9

protiokonazol (ISO);

2-[2-(1-klorociklopropil)-3-(2-klorofenil)-2-hidroksipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-tion

–

178928-70-6

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 1“

„613-338-00-4

azametifos (ISO); S-[(6-kloro-2-oksooksazolo[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O, O-dimetil tiofosfat

252-626-0

35575-96-3

Carc. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

STOT SE 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H331

H302

H370 (živčni sistem)

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H351

H331

H302

H370 (živčni sistem)

H317

H410

vdihavanje: ATE = 0,5 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 1 000

M = 1 000 “

„613-339-00-X

3-metilpirazol

215-925-7

1453-58-3

Repr. 1B

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

H360D

H302

H373 (pljuča)

H314

H318

GHS08

GHS07

GHS05

Dgr

H360D

H302

H373 (pljuča)

H314

oralno: ATE = 500 mg/kg tt“

„613-340-00-5

klomazon (ISO); 2-(2-klorobenzil)-4,4-dimetil-1,2-oksazolidin-3-on

–

81777-89-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H410

vdihavanje: ATE = 4,85 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 768 mg/kg tt

M = 1

M = 1“

„614-030-00-2

emamektin benzoat (ISO); (4”R)-4”-deoksi-4“-(metilamino) avermektin B1 benzoat

–

155569-91-8

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 1

STOT RE 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H311

H301

H370 (živčni sistem)

H372 (živčni sistem)

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H311

H301

H370 (živčni sistem)

H372 (živčni sistem)

H318

H410

vdihavanje:

ATE = 0,663

mg/l (prah ali meglice)

dermalno:

ATE = 300

mg/kg tt

oralno: ATE =

60 mg/kg tt

STOT RE 1; H372: C ≥ 5 % STOT RE 2; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %

M = 10 000

M = 10 000 “

„616-234-00-7

N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamid; pidiflumetofen

–

1228284-64-7

Carc. 2

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H361f

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361f

H410

M = 1

M = 1“

„616-235-00-2

N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamid; sedaksan

–

874967-67-6

Carc. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 2

H351

H400

H411

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1“

| (2) | vnosi pri indeksnih številkah 005-007-00-2, 005-008-00-8, 005-011-00-4, 005-011-01-1, 005-011-02-9, 006-069-00-3, 006-076-00-1, 015-113-00-0, 028-007-00-4, 029-002-00-X, 029-015-00-0, 029-016-00-6, 029-017-00-1, 029-018-00-7, 029-019-01-X, 029-020-00-8, 029-021-00-3, 029-022-00-9, 029-023-00-4, 601-029-00-7, 601-096-00-2, 603-024-00-5, 603-066-00-4, 603-098-00-9, 606-004-00-4, 607-421-00-4, 607-424-00-0, 607-434-00-5, 608-058-00-4, 612-067-00-9, 612-252-00-4, 613-048-00-8, 613-102-00-0, 613-111-00-X, 613-166-00-X, 613-208-00-7, 613-267-00-9, 613-282-00-0, 616-032-00-9, 616-106-00-0 in 616-113-00-9 se nadomestijo z naslednjimi vnosi:
















  Indeks št. | Kemijsko ime | Št. ES | Št. CAS | Razvrstitev | Označitev | Posebne mejne koncentracije, M-faktorji in ATE | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred nevarnosti in oznaka(-e) kategorije | Oznaka(-e) stavka o nevarnosti | Piktogram, oznaka(-e) opozorilne besede | Oznaka(-e) stavka o nevarnosti | Dod. oznaka(-e) stavka o nevarnosti |
| „005-007-00-2 | borova kislina [1]
  borova kislina [2] | 233-139-2 [1]
  234-343-4 [2] | 10043-35-3 [1]
  11113-50-1 [2] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| „005-008-00-8 | diborov trioksid | 215-125-8 | 1303-86-2 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| „005-011-00-4 | tetrabor-dinatrijev heptaoksid, hidrat; [1]
  dinatrijev tetraborat, brezvodni; [2]
  ortoborova kislina, natrijeva sol [3]
  dinatrijev tetraborat dekahidrat [4]
  dinatrijev tetraborat pentahidrat [5] | 235-541-3 [1]
  215-540-4 [2]
  237-560-2 [3]
  215-540-4 [4]
  215-540-4 [5] | 12267-73-1 [1]
  1330-43-4 [2]
  13840-56-7 [3]
  1303-96-4 [4]
  12179-04-3 [5] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD“ | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| „006-069-00-3 | tiofanat-metil (ISO);
  dimetil (1,2-fenilendikarbamotioil)biskarbamat;
  dimetil 4,4′-(o-fenilen)bis(3-tioalofanat) | 245-740-7 | 23564-05-8 | Carc. 2
  Muta. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H341
  H332
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H341
  H332
  H317
  H410 | | vdihavanje: ATE = 1,7 mg/l
  (prah in meglice)
  M = 10
  M = 10“ | |
| „006-076-00-1 | mankozeb (ISO); manganov etilenbis(ditiokarbamat) (polimerni) kompleks s cinkovo soljo | – | 8018-01-7 | Carc. 2
  Repr. 1B
  STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H360D
  H373 (ščitnica, živčni sistem)
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H351
  H360D
  H373 (ščitnica, živčni sistem)
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10“ | |
| „015-113-00-0 | tolklofos-metil (ISO);

  O-(2,6-dikloro-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfat | 260-515-3 | 57018-04-9 | Skin Sens. 1B
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H317
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „028-007-00-4 | trinikljev disulfid;
  nikljev subsulfid; [1]
  heazlewoodit [2] | 234-829-6 [1]
  – [2] | 12035-72-2 [1]
  12035-71-1 [2] | Carc. 1A
  Muta. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS06
  GHS09
  Dgr | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H410 | | vdihavanje:
  ATE = 0,92 mg/l
  (prah ali meglice)“ | |
| „029-002-00-X | dibakrov oksid;
  bakrov (I) oksid | 215-270-7 | 1317-39-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H302
  H318
  H410 | | vdihavanje: ATE = 3,34 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 100
  M = 10“ | |
| „029-015-00-0 | bakrov tiocianat | 214-183-1 | 1111-67-7 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | EUH032 | M = 10
  M = 10“ | |
| „029-016-00-6 | bakrov (II) oksid | 215-269-1 | 1317-38-0 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 100
  M = 10“ | |
| „029-017-00-1 | dibakrov klorid trihidroksid | 215-572-9 | 1332-65-6 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H332
  H301
  H410 | | vdihavanje: ATE = 2,83 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 299 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „029-018-00-7 | tetrabakrov heksahidroksid sulfat; [1]
  tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat [2] | 215-582-3 [1]
  215-582-3 [2] | 1333-22-8 [1]
  12527-76-3 [2] | Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H302
  H410 | | oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „029-019-01-X | bakrove luske (prevlečene z alifatskimi kislinami) | – | – | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H331
  H302
  H319
  H410 | | vdihavanje: ATE = 0,733 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „029-020-00-8 | bakrov (II) karbonat--bakrov (II) hidroksid (1:1) | 235-113-6 | 12069-69-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H319
  H410 | | vdihavanje: ATE = 1,2 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „029-021-00-3 | bakrov dihidroksid;
  bakrov (II) hidroksid | 243-815-9 | 20427-59-2 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H302
  H318
  H410 | | vdihavanje: ATE = 0,47 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 500 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „029-022-00-9 | bordojska mešanica;
  reakcijski produkti bakrovega sulfata s kalcijevim dihidroksidom | – | 8011-63-0 | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H318
  H410 | | vdihavanje: ATE = 1,97 mg/l (prah ali meglice)
  M = 10
  M = 1“ | |
| „029-023-00-4 | bakrov sulfat pentahidrat | 231-847-6 | 7758-99-8 | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | oralno: ATE = 481 mg/kg tt
  M = 10
  M = 1“ | |
| „601-029-00-7 | dipenten
  limonen [1]
  (S)-p-menta-1,8-dien; l-limonen [2]

  trans-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen; [3]
  (±)-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen [4] | 205-341-0 [1]
  227-815-6 [2]
  229-977-3 [3]
  231-732-0 [4] | 138-86-3 [1]
  5989-54-8 [2]
  6876-12-6 [3]
  7705-14-8 [4] | Flam. Liq. 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H226
  H315
  H317
  H400
  H410 | GHS02
  GHS07
  GHS09
  Wng | H226
  H315
  H317
  H410 | | | C“ |
| „601-096-00-2 | (R)-p-menta-1,8-dien;
  d-limonen | 227-813-5 | 5989-27-5 | Flam. Liq. 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1B
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 3 | H226
  H315
  H317
  H304
  H400
  H412 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H315
  H317
  H304
  H410 | | M = 1“ | |
| „603-024-00-5 | 1,4-dioksan | 204-661-8 | 123-91-1 | Flam. Liq. 2
  Carc. 1B
  STOT SE 3
  Eye Irrit. 2 | H225
  H350
  H335
  H319 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  Dgr | H225
  H350
  H335
  H319 | EUH019
  EUH066 | | D“ |
| „603-066-00-4 | 7-oksa-3-oksiranilbiciklo[4.1.0]heptan; 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksan; 4-vinilcikloheksen diepoksid | 203-437-7 | 106-87-6 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Repr. 1B
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4 | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | | vdihavanje: ATE = 0,5 mg/l (prah ali meglice)
  oralno: ATE = 1 847 mg/kg tt“ | |
| „603-098-00-9 | 2-fenoksietanol | 204-589-7 | 122-99-6 | Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Eye Dam. 1 | H302
  H335
  H318 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H335
  H318 | | oralno:
  ATE = 1 394 mg/kg tt“ | |
| „606-004-00-4 | 4-metilpentan-2-on; izobutil metil keton | 203-550-1 | 108-10-1 | Flam. Liq. 2
  Carc. 2
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Eye Irrit. 2 | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  Dgr | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | EUH066 | vdihavanje: ATE = 11 mg/l (hlapi)“ | |
| „607-421-00-4 | cipermetrin (ISO);
  α-ciano-3-fenoksibenzil 3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat; cipermetrin cis/trans +/– 40/60 | 257-842-9 | 52315-07-8 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H335
  H373 (živčni sistem)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H335
  H373 (živčni sistem)
  H410 | | oralno; ATE = 500 mg/kg tt
  vdihavanje; ATE = 3,3 mg/l (prah ali meglice)
  M = 100000
  M = 100000“ | |
| „607-424-00-0 | trifloksistrobin (ISO); metil (E)-metoksiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etilidenaminooksi]-o-tolil}acetat | – | 141517-21-7 | Lact.
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H362
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H362
  H317
  H410 | | M = 100
  M = 10“ | |
| „607-434-00-5 | mekoprop-P (ISO) [1] in njegove soli;
  (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionska kislina [1] in njene soli; | 240-539-0 [1] | 16484-77-8 [1] | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | oralno: ATE = 431 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „608-058-00-4 | esfenvalerat (ISO);
  (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutirat | – | 66230-04-4 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 1
  STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H370 (živčni sistem)
  H373
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H301
  H370 (živčni sistem)
  H373
  H317
  H410 | | oralno; ATE = 88,5 mg/kg tt
  vdihavanje; ATE = 0,53 mg/l (prah ali meglice)
  M = 10 000
  M = 10 000 “ | |
| „612-067-00-9 | 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilamin | 220-666-8 | 2855-13-2 | Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1B
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A | H302
  H314
  H318
  H317 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H314
  H317 | | oralno: ATE = 1 030 mg/kg tt
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,001 %“ | |
| „612-252-00-4 | imidakloprid (ISO);
  (E)-1-(6-kloro-3-piridilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilideneamin;
  (2E)-1-[(6-kloropiridin-3-il)metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin | 428-040-8 | 138261-41-3 | Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H301
  H410 | | oralno: ATE = 131 mg/kg tt
  M = 100
  M = 1 000 “ | |
| „613-048-00-8 | karbendazim (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamat | 234-232-0 | 10605-21-7 | Muta. 1B
  Repr. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H340
  H360FD
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H340
  H360FD
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10“ | |
| „613-102-00-0 | dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akriloil)morfolin | 404-200-2 | 110488-70-5 | Repr. 1B
  Aquatic Chronic 2 | H360F
  H411 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360F
  H411“ | | | |
| „613-111-00-X | 1,2,4-triazol | 206-022-9 | 288-88-0 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2 | H360FD
  H302
  H319 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H360FD
  H302
  H319 | | oralno: ATE = 1 320 mg/kg tt“ | |
| „613-166-00-X | flumioksazin (ISO);

  N-(7-fluoro-3,4-dihidro-3-okso-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksimid | – | 103361-09-7 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 1 000
  M = 1 000 “ | |
| „613-208-00-7 | imazamoks (ISO);
  (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinska kislina | – | 114311-32-9 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10“ | |
| „613-267-00-9 | tiametoksam (ISO);
  3-(2-kloro-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroamin | 428-650-4 | 153719-23-4 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361fd
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H361fd
  H302
  H410 | | oralno: ATE = 780 mg/kg tt
  M = 10
  M = 10“ | |
| „613-282-00-0 | tritikonazol (ISO);
  (RS)-(E)-5-(4-klorobenziliden)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol | – | 138182-18-0 | Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361f
  H373
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361f
  H373
  H410 | | M = 1
  M = 1“ | |
| „616-032-00-9 | diflufenikan (ISO);

  N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluorometil)fenoksi]-3-piridinkarboksamid; 2′,4′-difluoro-2-(α,α,α-trifluoro-m-toliloksi) nikotinanilid | – | 83164-33-4 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10 000
  M = 1 000 “ | |
| „616-106-00-0 | fenmedifam (ISO); metil 3-(3-metilkarbaniloiloksi)karbanilat | 237-199-0 | 13684-63-4 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 10“ | |
| „616-113-00-9 | desmedifam (ISO);
  etil 3-fenilkarbamoiloksifenilkarbamat | 237-198-5 | 13684-56-5 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10“ | |

(2)

vnosi pri indeksnih številkah 005-007-00-2, 005-008-00-8, 005-011-00-4, 005-011-01-1, 005-011-02-9, 006-069-00-3, 006-076-00-1, 015-113-00-0, 028-007-00-4, 029-002-00-X, 029-015-00-0, 029-016-00-6, 029-017-00-1, 029-018-00-7, 029-019-01-X, 029-020-00-8, 029-021-00-3, 029-022-00-9, 029-023-00-4, 601-029-00-7, 601-096-00-2, 603-024-00-5, 603-066-00-4, 603-098-00-9, 606-004-00-4, 607-421-00-4, 607-424-00-0, 607-434-00-5, 608-058-00-4, 612-067-00-9, 612-252-00-4, 613-048-00-8, 613-102-00-0, 613-111-00-X, 613-166-00-X, 613-208-00-7, 613-267-00-9, 613-282-00-0, 616-032-00-9, 616-106-00-0 in 616-113-00-9 se nadomestijo z naslednjimi vnosi:

Indeks št.

Kemijsko ime

Št. ES

Št. CAS

Razvrstitev

Označitev

Posebne mejne koncentracije, M-faktorji in ATE

Opombe

Razred nevarnosti in oznaka(-e) kategorije

Oznaka(-e) stavka o nevarnosti

Piktogram, oznaka(-e) opozorilne besede

Oznaka(-e) stavka o nevarnosti

Dod. oznaka(-e) stavka o nevarnosti

„005-007-00-2

borova kislina [1]

borova kislina [2]

233-139-2 [1]

234-343-4 [2]

10043-35-3 [1]

11113-50-1 [2]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„005-008-00-8

diborov trioksid

215-125-8

1303-86-2

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„005-011-00-4

tetrabor-dinatrijev heptaoksid, hidrat; [1]

dinatrijev tetraborat, brezvodni; [2]

ortoborova kislina, natrijeva sol [3]

dinatrijev tetraborat dekahidrat [4]

dinatrijev tetraborat pentahidrat [5]

235-541-3 [1]

215-540-4 [2]

237-560-2 [3]

215-540-4 [4]

215-540-4 [5]

12267-73-1 [1]

1330-43-4 [2]

13840-56-7 [3]

1303-96-4 [4]

12179-04-3 [5]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD“

„006-069-00-3

tiofanat-metil (ISO);

dimetil (1,2-fenilendikarbamotioil)biskarbamat;

dimetil 4,4′-(o-fenilen)bis(3-tioalofanat)

245-740-7

23564-05-8

Carc. 2

Muta. 2

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H341

H332

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H341

H332

H317

H410

vdihavanje: ATE = 1,7 mg/l

(prah in meglice)

M = 10

M = 10“

„006-076-00-1

mankozeb (ISO); manganov etilenbis(ditiokarbamat) (polimerni) kompleks s cinkovo soljo

–

8018-01-7

Carc. 2

Repr. 1B

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H360D

H373 (ščitnica, živčni sistem)

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H351

H360D

H373 (ščitnica, živčni sistem)

H317

H410

M = 10

M = 10“

„015-113-00-0

tolklofos-metil (ISO);

O-(2,6-dikloro-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfat

260-515-3

57018-04-9

Skin Sens. 1B

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H317

H410

M = 1

M = 1“

„028-007-00-4

trinikljev disulfid;

nikljev subsulfid; [1]

heazlewoodit [2]

234-829-6 [1]

– [2]

12035-72-2 [1]

12035-71-1 [2]

Carc. 1A

Muta. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H350i

H341

H331

H372**

H317

H400

H410

GHS08

GHS06

GHS09

Dgr

H350i

H341

H331

H372**

H317

H410

vdihavanje:

ATE = 0,92 mg/l

(prah ali meglice)“

„029-002-00-X

dibakrov oksid;

bakrov (I) oksid

215-270-7

1317-39-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H302

H318

H410

vdihavanje: ATE = 3,34 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 100

M = 10“

„029-015-00-0

bakrov tiocianat

214-183-1

1111-67-7

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

EUH032

M = 10

M = 10“

„029-016-00-6

bakrov (II) oksid

215-269-1

1317-38-0

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 100

M = 10“

„029-017-00-1

dibakrov klorid trihidroksid

215-572-9

1332-65-6

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H332

H301

H410

vdihavanje: ATE = 2,83 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 299 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„029-018-00-7

tetrabakrov heksahidroksid sulfat; [1]

tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat [2]

215-582-3 [1]

215-582-3 [2]

1333-22-8 [1]

12527-76-3 [2]

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H302

H410

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„029-019-01-X

bakrove luske (prevlečene z alifatskimi kislinami)

–

–

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H302

H319

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H331

H302

H319

H410

vdihavanje: ATE = 0,733 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„029-020-00-8

bakrov (II) karbonat--bakrov (II) hidroksid (1:1)

235-113-6

12069-69-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H319

H410

vdihavanje: ATE = 1,2 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„029-021-00-3

bakrov dihidroksid;

bakrov (II) hidroksid

243-815-9

20427-59-2

Acute Tox. 2

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H302

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H302

H318

H410

vdihavanje: ATE = 0,47 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 500 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„029-022-00-9

bordojska mešanica;

reakcijski produkti bakrovega sulfata s kalcijevim dihidroksidom

–

8011-63-0

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H318

H410

vdihavanje: ATE = 1,97 mg/l (prah ali meglice)

M = 10

M = 1“

„029-023-00-4

bakrov sulfat pentahidrat

231-847-6

7758-99-8

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

oralno: ATE = 481 mg/kg tt

M = 10

M = 1“

„601-029-00-7

dipenten

limonen [1]

(S)-p-menta-1,8-dien; l-limonen [2]

trans-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen; [3]

(±)-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen [4]

205-341-0 [1]

227-815-6 [2]

229-977-3 [3]

231-732-0 [4]

138-86-3 [1]

5989-54-8 [2]

6876-12-6 [3]

7705-14-8 [4]

Flam. Liq. 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H226

H315

H317

H400

H410

GHS02

GHS07

GHS09

Wng

H226

H315

H317

H410

C“

„601-096-00-2

(R)-p-menta-1,8-dien;

d-limonen

227-813-5

5989-27-5

Flam. Liq. 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1B

Asp. Tox. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 3

H226

H315

H317

H304

H400

H412

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H315

H317

H304

H410

M = 1“

„603-024-00-5

1,4-dioksan

204-661-8

123-91-1

Flam. Liq. 2

Carc. 1B

STOT SE 3

Eye Irrit. 2

H225

H350

H335

H319

GHS02

GHS08

GHS07

Dgr

H225

H350

H335

H319

EUH019

EUH066

D“

„603-066-00-4

7-oksa-3-oksiranilbiciklo[4.1.0]heptan; 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksan; 4-vinilcikloheksen diepoksid

203-437-7

106-87-6

Carc. 1B

Muta. 2

Repr. 1B

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

H350

H341

H360F

H331

H302

GHS08

GHS06

Dgr

H350

H341

H360F

H331

H302

vdihavanje: ATE = 0,5 mg/l (prah ali meglice)

oralno: ATE = 1 847 mg/kg tt“

„603-098-00-9

2-fenoksietanol

204-589-7

122-99-6

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Eye Dam. 1

H302

H335

H318

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H335

H318

oralno:

ATE = 1 394 mg/kg tt“

„606-004-00-4

4-metilpentan-2-on; izobutil metil keton

203-550-1

108-10-1

Flam. Liq. 2

Carc. 2

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Eye Irrit. 2

H225

H351

H332

H336

H319

GHS02

GHS07

GHS08

Dgr

H225

H351

H332

H336

H319

EUH066

vdihavanje: ATE = 11 mg/l (hlapi)“

„607-421-00-4

cipermetrin (ISO);

α-ciano-3-fenoksibenzil 3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat; cipermetrin cis/trans +/– 40/60

257-842-9

52315-07-8

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 3

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H335

H373 (živčni sistem)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H332

H302

H335

H373 (živčni sistem)

H410

oralno; ATE = 500 mg/kg tt

vdihavanje; ATE = 3,3 mg/l (prah ali meglice)

M = 100000

M = 100000“

„607-424-00-0

trifloksistrobin (ISO); metil (E)-metoksiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etilidenaminooksi]-o-tolil}acetat

–

141517-21-7

Lact.

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H362

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H362

H317

H410

M = 100

M = 10“

„607-434-00-5

mekoprop-P (ISO) [1] in njegove soli;

(R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionska kislina [1] in njene soli;

240-539-0 [1]

16484-77-8 [1]

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

oralno: ATE = 431 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„608-058-00-4

esfenvalerat (ISO);

(S)-α-ciano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutirat

–

66230-04-4

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 1

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H370 (živčni sistem)

H373

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H301

H370 (živčni sistem)

H373

H317

H410

oralno; ATE = 88,5 mg/kg tt

vdihavanje; ATE = 0,53 mg/l (prah ali meglice)

M = 10 000

M = 10 000 “

„612-067-00-9

3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilamin

220-666-8

2855-13-2

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1B

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

H302

H314

H318

H317

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H314

H317

oralno: ATE = 1 030 mg/kg tt

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0,001 %“

„612-252-00-4

imidakloprid (ISO);

(E)-1-(6-kloro-3-piridilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilideneamin;

(2E)-1-[(6-kloropiridin-3-il)metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin

428-040-8

138261-41-3

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H301

H410

oralno: ATE = 131 mg/kg tt

M = 100

M = 1 000 “

„613-048-00-8

karbendazim (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamat

234-232-0

10605-21-7

Muta. 1B

Repr. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H340

H360FD

H317

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H340

H360FD

H317

H410

M = 10

M = 10“

„613-102-00-0

dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akriloil)morfolin

404-200-2

110488-70-5

Repr. 1B

Aquatic Chronic 2

H360F

H411

GHS08

GHS09

Dgr

H360F

H411“

„613-111-00-X

1,2,4-triazol

206-022-9

288-88-0

Repr. 1B

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

H360FD

H302

H319

GHS08

GHS07

Dgr

H360FD

H302

H319

oralno: ATE = 1 320 mg/kg tt“

„613-166-00-X

flumioksazin (ISO);

N-(7-fluoro-3,4-dihidro-3-okso-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksimid

–

103361-09-7

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 1 000

M = 1 000 “

„613-208-00-7

imazamoks (ISO);

(RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinska kislina

–

114311-32-9

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10“

„613-267-00-9

tiametoksam (ISO);

3-(2-kloro-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroamin

428-650-4

153719-23-4

Repr. 2

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361fd

H302

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H361fd

H302

H410

oralno: ATE = 780 mg/kg tt

M = 10

M = 10“

„613-282-00-0

tritikonazol (ISO);

(RS)-(E)-5-(4-klorobenziliden)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol

–

138182-18-0

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361f

H373

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361f

H373

H410

M = 1

M = 1“

„616-032-00-9

diflufenikan (ISO);

N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluorometil)fenoksi]-3-piridinkarboksamid; 2′,4′-difluoro-2-(α,α,α-trifluoro-m-toliloksi) nikotinanilid

–

83164-33-4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10 000

M = 1 000 “

„616-106-00-0

fenmedifam (ISO); metil 3-(3-metilkarbaniloiloksi)karbanilat

237-199-0

13684-63-4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 10“

„616-113-00-9

desmedifam (ISO);

etil 3-fenilkarbamoiloksifenilkarbamat

237-198-5

13684-56-5

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10“

| (3) | vnos pri indeksni številki 015-192-00-1 se črta. |
| --- | --- |

(3)

vnos pri indeksni številki 015-192-00-1 se črta.

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/850

z dne 26. maja 2021

o spremembi in popravku Priloge II ter spremembi prilog III, IV in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (1) ter zlasti člena 15(1), četrtega pododstavka člena 15(2) in člena 31(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa usklajeno razvrstitev snovi kot rakotvornih, mutagenih ali strupenih za razmnoževanje (CMR) na podlagi mnenja, ki ga pripravi Odbor za oceno tveganja Evropske agencije za kemikalije. Snovi so razvrščene kot snovi CMR kategorije 1A, snovi CMR kategorije 1B ali snovi CMR kategorije 2, odvisno od stopnje dokazanosti lastnosti CMR. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa usklajeno razvrstitev snovi kot rakotvornih, mutagenih ali strupenih za razmnoževanje (CMR) na podlagi mnenja, ki ga pripravi Odbor za oceno tveganja Evropske agencije za kemikalije. Snovi so razvrščene kot snovi CMR kategorije 1A, snovi CMR kategorije 1B ali snovi CMR kategorije 2, odvisno od stopnje dokazanosti lastnosti CMR.

| (2) | Člen 15 Uredbe (ES) št. 1223/2009 določa, da se snovi, razvrščene kot snovi CMR kategorije 1A, 1B ali 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 (snovi CMR), ne smejo uporabljati v kozmetičnih izdelkih. Vendar se snov CMR lahko uporablja v kozmetičnih izdelkih, če so izpolnjeni pogoji iz drugega stavka člena 15(1) ali drugega pododstavka člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15 Uredbe (ES) št. 1223/2009 določa, da se snovi, razvrščene kot snovi CMR kategorije 1A, 1B ali 2 v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 (snovi CMR), ne smejo uporabljati v kozmetičnih izdelkih. Vendar se snov CMR lahko uporablja v kozmetičnih izdelkih, če so izpolnjeni pogoji iz drugega stavka člena 15(1) ali drugega pododstavka člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

| (3) | Da bi se prepoved snovi CMR na notranjem trgu izvajala enotno, da bi se zagotovila pravna varnost, zlasti za gospodarske subjekte in pristojne nacionalne organe, ter da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi, bi morale biti snovi CMR vključene na seznam prepovedanih ali, kot je ustrezno, omejenih snovi v Prilogi II oziroma Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 in, kadar je primerno, črtane s seznama omejenih ali dovoljenih snovi v prilogah III do VI k navedeni uredbi. Kadar so izpolnjeni pogoji iz drugega stavka člena 15(1) ali drugega pododstavka člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009, bi bilo treba ustrezno spremeniti sezname omejenih ali dovoljenih snovi v prilogah III do VI k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se prepoved snovi CMR na notranjem trgu izvajala enotno, da bi se zagotovila pravna varnost, zlasti za gospodarske subjekte in pristojne nacionalne organe, ter da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi, bi morale biti snovi CMR vključene na seznam prepovedanih ali, kot je ustrezno, omejenih snovi v Prilogi II oziroma Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 in, kadar je primerno, črtane s seznama omejenih ali dovoljenih snovi v prilogah III do VI k navedeni uredbi. Kadar so izpolnjeni pogoji iz drugega stavka člena 15(1) ali drugega pododstavka člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009, bi bilo treba ustrezno spremeniti sezname omejenih ali dovoljenih snovi v prilogah III do VI k navedeni uredbi.

| (4) | Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/217 (3) , ki se uporablja od 1. oktobra 2021, so bile nekatere snovi razvrščene kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. Zato je treba od istega datuma prepovedati uporabo navedenih snovi CMR v kozmetičnih izdelkih. |
| --- | --- |

(4)

Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/217 (3) , ki se uporablja od 1. oktobra 2021, so bile nekatere snovi razvrščene kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. Zato je treba od istega datuma prepovedati uporabo navedenih snovi CMR v kozmetičnih izdelkih.

| (5) | Delegirana uredba (EU) 2020/217 zlasti določa razvrstitev snovi TiO2 (ime INCI: titanium dioxide) med „rakotvorne snovi kategorije 2 (vdihavanje)“, kar velja za titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm. |
| --- | --- |

(5)

Delegirana uredba (EU) 2020/217 zlasti določa razvrstitev snovi TiO2 (ime INCI: titanium dioxide) med „rakotvorne snovi kategorije 2 (vdihavanje)“, kar velja za titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm.

| (6) | Titanov dioksid je trenutno naveden v vnosu 143 v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1223/2009 in se lahko uporablja kot barvilo v kozmetičnih izdelkih, če izpolnjuje merila čistosti, kot so določena v vnosu E 171 (titanov dioksid) v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 (4). Titanov dioksid je naveden tudi v vnosih 27 in 27a (v obliki nanodelcev) v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 kot UV filter in je v kozmetičnih izdelkih dovoljen le v koncentracijah do 25 %. Poleg tega je titanov dioksid (nano) dovoljen v izdelkih, pripravljenih za uporabo, razen na načine, ki bi lahko pri končnem uporabniku povzročili izpostavljenost pljuč ob vdihavanju, ter ob upoštevanju drugih pogojev iz navedenega vnosa. |
| --- | --- |

(6)

Titanov dioksid je trenutno naveden v vnosu 143 v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1223/2009 in se lahko uporablja kot barvilo v kozmetičnih izdelkih, če izpolnjuje merila čistosti, kot so določena v vnosu E 171 (titanov dioksid) v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 (4). Titanov dioksid je naveden tudi v vnosih 27 in 27a (v obliki nanodelcev) v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 kot UV filter in je v kozmetičnih izdelkih dovoljen le v koncentracijah do 25 %. Poleg tega je titanov dioksid (nano) dovoljen v izdelkih, pripravljenih za uporabo, razen na načine, ki bi lahko pri končnem uporabniku povzročili izpostavljenost pljuč ob vdihavanju, ter ob upoštevanju drugih pogojev iz navedenega vnosa.

| (7) | Po razvrstitvi titanovega dioksida kot snovi CMR je bil 28. januarja 2020 vložen zahtevek, da se v kozmetičnih izdelkih uporabi izjemoma v skladu z drugim stavkom člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1223/2009. |
| --- | --- |

(7)

Po razvrstitvi titanovega dioksida kot snovi CMR je bil 28. januarja 2020 vložen zahtevek, da se v kozmetičnih izdelkih uporabi izjemoma v skladu z drugim stavkom člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

| (8) | Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) je 6. oktobra 2020 sprejel znanstveno mnenje o titanovem dioksidu (5) (v nadaljnjem besedilu: mnenje ZOVP) za sprejetje potrebnih ukrepov v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1223/2009. V mnenju ZOVP, ki je zajemalo titanov dioksid (ki se lahko vdihuje) v obliki prahu z vsebnostjo 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, je bilo na podlagi razpoložljivih podatkov ugotovljeno, da je TiO2 varen za potrošnike na splošno, kadar se uporablja v izdelkih za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju do najvišje koncentracije 25 % in v izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila do najvišje koncentracije 1,4 %. Kar zadeva poklicno uporabo, se je TiO2 štel za varnega, kadar se uporablja v izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila do najvišje koncentracije 1,1 %. |
| --- | --- |

(8)

Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) je 6. oktobra 2020 sprejel znanstveno mnenje o titanovem dioksidu (5) (v nadaljnjem besedilu: mnenje ZOVP) za sprejetje potrebnih ukrepov v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1223/2009. V mnenju ZOVP, ki je zajemalo titanov dioksid (ki se lahko vdihuje) v obliki prahu z vsebnostjo 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, je bilo na podlagi razpoložljivih podatkov ugotovljeno, da je TiO2 varen za potrošnike na splošno, kadar se uporablja v izdelkih za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju do najvišje koncentracije 25 % in v izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila do najvišje koncentracije 1,4 %. Kar zadeva poklicno uporabo, se je TiO2 štel za varnega, kadar se uporablja v izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila do najvišje koncentracije 1,1 %.

| (9) | Poleg tega je ZOVP ugotovil, da so bili navedeni rezultati pridobljeni iz kozmetičnih izdelkov, ki so temeljili samo na eni vrsti titanovega dioksida (pigment), in da zaradi pomanjkanja dodatnih informacij ni bilo mogoče sklepati, ali bi lahko te ugotovitve veljale tudi za druge kozmetične uporabe, ki vsebujejo druge vrste titanovega dioksida, ki niso izrecno zajete v mnenju ZOVP. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je ZOVP ugotovil, da so bili navedeni rezultati pridobljeni iz kozmetičnih izdelkov, ki so temeljili samo na eni vrsti titanovega dioksida (pigment), in da zaradi pomanjkanja dodatnih informacij ni bilo mogoče sklepati, ali bi lahko te ugotovitve veljale tudi za druge kozmetične uporabe, ki vsebujejo druge vrste titanovega dioksida, ki niso izrecno zajete v mnenju ZOVP.

| (10) | Glede na ugotovitve ZOVP titanov dioksid v obliki prahu z vsebnostjo 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm ne bi smel biti dovoljen za uporabo na načine, ki lahko povzročijo izpostavljenost končnega uporabnika pri vdihavanju, in bi ga bilo zato treba dodati na seznam omejenih snovi v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, njegova uporaba pa bi morala biti dovoljena le v izdelkih za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju in izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila, kot je navedeno v teh ugotovitvah. Poleg vključitve titanovega dioksida v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 bi bilo treba določiti, da se uporaba titanovega dioksida kot barvila v skladu z vnosom 143 v Prilogi IV k navedeni uredbi ter uporaba titanovega dioksida kot UV filtra v skladu z vnosom 27 v Prilogi VI k navedeni uredbi dovoli brez poseganja v njegovo omejeno uporabo v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi. V ta namen bi bilo treba v ustreznih vnosih v Prilogi IV in Prilogi VI k navedeni uredbi dodati sklic na omejeno uporabo titanovega dioksida v okviru Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009. V zvezi z uporabo titanovega dioksida (nano) kot UV filtra v skladu z vnosom 27a v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 dodatni ukrepi niso potrebni, saj vnos 27a že določa, da se titanov dioksid (nano) ne sme uporabljati na načine, ki lahko povzročijo izpostavljenost pljuč končnega uporabnika ob vdihavanju. |
| --- | --- |

(10)

Glede na ugotovitve ZOVP titanov dioksid v obliki prahu z vsebnostjo 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm ne bi smel biti dovoljen za uporabo na načine, ki lahko povzročijo izpostavljenost končnega uporabnika pri vdihavanju, in bi ga bilo zato treba dodati na seznam omejenih snovi v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, njegova uporaba pa bi morala biti dovoljena le v izdelkih za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju in izdelkih za lase v obliki aerosolnega razpršila, kot je navedeno v teh ugotovitvah. Poleg vključitve titanovega dioksida v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 bi bilo treba določiti, da se uporaba titanovega dioksida kot barvila v skladu z vnosom 143 v Prilogi IV k navedeni uredbi ter uporaba titanovega dioksida kot UV filtra v skladu z vnosom 27 v Prilogi VI k navedeni uredbi dovoli brez poseganja v njegovo omejeno uporabo v skladu s Prilogo III k navedeni uredbi. V ta namen bi bilo treba v ustreznih vnosih v Prilogi IV in Prilogi VI k navedeni uredbi dodati sklic na omejeno uporabo titanovega dioksida v okviru Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009. V zvezi z uporabo titanovega dioksida (nano) kot UV filtra v skladu z vnosom 27a v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 dodatni ukrepi niso potrebni, saj vnos 27a že določa, da se titanov dioksid (nano) ne sme uporabljati na načine, ki lahko povzročijo izpostavljenost pljuč končnega uporabnika ob vdihavanju.

| (11) | V zvezi s snovmi razen titanovega dioksida, ki so bile z Delegirano uredbo (EU) 2020/217 razvrščene kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, ni bil vložen noben zahtevek, da se v kozmetičnih izdelkih uporabijo izjemoma. To zadeva kobalt, metaldehid (ISO), metilživosrebrov klorid, benzo[rst]pentafen, dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren, etanol, 2,2’-iminobis-,N-(C13-15-razvejani in nerazvejani alkilni) derivati, ciflumetofen (ISO), diizoheksil ftalat, halosulfuron-metil (ISO), 2-metilimidazol, metaflumizon (ISO), dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)tin, nikljev bis(sulfamidat), 2-benzil-2-dimetilamino-4′- morfolinobutirofenon in etilenoksid. Za te snovi trenutno ne veljajo omejitve iz Priloge III niti niso odobrene v skladu s prilogami IV, V ali VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009. Tri od teh snovi, in sicer nikljev bis(sulfamidat), etilen oksid in 2-benzil-2-dimetilamino-4′- morfolinobutirofenon, so trenutno navedene v Prilogi II k navedeni uredbi. Snovi, ki še niso navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1223/2009, bi bilo treba v navedeni prilogi dodati na seznam snovi, ki so prepovedane v kozmetičnih izdelkih. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s snovmi razen titanovega dioksida, ki so bile z Delegirano uredbo (EU) 2020/217 razvrščene kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, ni bil vložen noben zahtevek, da se v kozmetičnih izdelkih uporabijo izjemoma. To zadeva kobalt, metaldehid (ISO), metilživosrebrov klorid, benzo[rst]pentafen, dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren, etanol, 2,2’-iminobis-,N-(C13-15-razvejani in nerazvejani alkilni) derivati, ciflumetofen (ISO), diizoheksil ftalat, halosulfuron-metil (ISO), 2-metilimidazol, metaflumizon (ISO), dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)tin, nikljev bis(sulfamidat), 2-benzil-2-dimetilamino-4′- morfolinobutirofenon in etilenoksid. Za te snovi trenutno ne veljajo omejitve iz Priloge III niti niso odobrene v skladu s prilogami IV, V ali VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009. Tri od teh snovi, in sicer nikljev bis(sulfamidat), etilen oksid in 2-benzil-2-dimetilamino-4′- morfolinobutirofenon, so trenutno navedene v Prilogi II k navedeni uredbi. Snovi, ki še niso navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1223/2009, bi bilo treba v navedeni prilogi dodati na seznam snovi, ki so prepovedane v kozmetičnih izdelkih.

| (12) | Z Uredbo Komisije (EU) 2019/1966 (6), ki je bila sprejeta zaradi enotnega izvajanja prepovedi snovi, razvrščenih kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z Uredbo Komisije (EU) 2018/1480 (7), so bile uvedene spremembe vnosa 98 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 v zvezi s snovjo benzojska kislina, 2-hidroksi- (ime INCI: salicylic acid). Da bi se navedene spremembe v celoti uskladile z ugotovitvami iz prvotnega mnenja ZOVP (8), je primerno odobriti uporabo navedene snovi za namene, ki niso funkcija konzervansa, v losjonu za telo, senčilu za oči, maskari, črtalu za oči, ličilu za ustnice in krogličnem deodorantu v koncentraciji do 0,5 %. Vnos 98 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Z Uredbo Komisije (EU) 2019/1966 (6), ki je bila sprejeta zaradi enotnega izvajanja prepovedi snovi, razvrščenih kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z Uredbo Komisije (EU) 2018/1480 (7), so bile uvedene spremembe vnosa 98 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 v zvezi s snovjo benzojska kislina, 2-hidroksi- (ime INCI: salicylic acid). Da bi se navedene spremembe v celoti uskladile z ugotovitvami iz prvotnega mnenja ZOVP (8), je primerno odobriti uporabo navedene snovi za namene, ki niso funkcija konzervansa, v losjonu za telo, senčilu za oči, maskari, črtalu za oči, ličilu za ustnice in krogličnem deodorantu v koncentraciji do 0,5 %. Vnos 98 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Poleg tega je bila snov nikljev bis(tetrafluoroborat) (številka CAS: 14708-14-6) pomotoma dvakrat dodana v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1223/2009 (vnosa 1401 in 1427) z Uredbo Komisije (EU) 2019/831 (9), ki je bila sprejeta zaradi enotnega izvajanja prepovedi snovi, razvrščenih kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z Uredbo Komisije (EU) 2017/776 (10). Drugi od teh dveh vnosov je zato odveč in bi ga bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je bila snov nikljev bis(tetrafluoroborat) (številka CAS: 14708-14-6) pomotoma dvakrat dodana v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1223/2009 (vnosa 1401 in 1427) z Uredbo Komisije (EU) 2019/831 (9), ki je bila sprejeta zaradi enotnega izvajanja prepovedi snovi, razvrščenih kot snovi CMR v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z Uredbo Komisije (EU) 2017/776 (10). Drugi od teh dveh vnosov je zato odveč in bi ga bilo treba črtati.

| (14) | Uredbo (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti. |
| --- | --- |

(14)

Uredbo (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti.

| (15) | Spremembe Uredbe (ES) št. 1223/2009 iz te uredbe, ki temeljijo na razvrstitvah zadevnih snovi kot snovi CMR v Delegirani uredbi (EU) 2020/217, bi se morale uporabljati od istega datuma kot navedena delegirana uredba. |
| --- | --- |

(15)

Spremembe Uredbe (ES) št. 1223/2009 iz te uredbe, ki temeljijo na razvrstitvah zadevnih snovi kot snovi CMR v Delegirani uredbi (EU) 2020/217, bi se morale uporabljati od istega datuma kot navedena delegirana uredba.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge II, III, IV in VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1223/2009 se črta vnos 1427, ki ustreza snovi nikljev bis(tetrafluoroborat) (številka CAS: 14708-14-6).

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja od 1. oktobra 2021 v zvezi s točkami 1, 2(b), 3 in 4 Priloge.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/217 z dne 4. oktobra 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku ter popravku navedene uredbe (UL L 44, 18.2.2020, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 83, 22.3.2012, str. 1).

4

(5)  ZOVP (Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov), Mnenje o titanovem dioksidu (TiO2), predhodna različica z dne 7. avgusta 2020, končna različica z dne 6. oktobra 2020, SCCS/1617/20.

5

2

(6)  Uredba Komisije (EU) 2019/1966 z dne 27. novembra 2019 o spremembi in popravku prilog II, III in V k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (UL L 307, 28.11.2019, str. 15).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) 2018/1480 z dne 4. oktobra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku ter popravku Uredbe Komisije (EU) 2017/776 (UL L 251, 5.10.2018, str. 1).

7

(8)  ZOVP (Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov), Mnenje o salicilni kislini, popravek z dne 20. in 21. junija 2019, SCCS/1601/18.

8

(9)  Uredba Komisije (EU) 2019/831 z dne 22. maja 2019 o spremembi prilog II, III in V k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (UL L 137, 23.5.2019, str. 29).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) 2017/776 z dne 4. maja 2017 o spremembi Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi z namenom njene prilagoditve tehničnemu in znanstvenemu napredku (UL L 116, 5.5.2017, str. 1).

10

---

PRILOGA

Uredba (ES) št. 1223/2009 se spremeni:

| (1) | v Prilogi II se dodajo naslednji vnosi:









  Referenčna številka | Opredelitev snovi |
| --- | --- | --- |
| Kemijsko ime/INN | Številka CAS | Številka ES |
| a | b | c | d |
| „x | Kobalt | 7440-48-4 | 231-158-0 |
| x | Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoksaciklooktan | 108-62-3 | 203-600-2 |
| x | Metilživosrebrov klorid | 115-09-3 | 204-064-2 |
| x | Benzo[rst]pentafen | 189-55-9 | 205-877-5 |
| x | Dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren | 189-64-0 | 205-878-0 |
| x | Etanol, 2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razvejani in nerazvejani alkilni) derivati | 97925-95-6 | 308-208-6 |
| x | Ciflumetofen (ISO); 2-metoksietil (RS)-2-(4-tert-butilfenil)-2-ciano-3-okso-3-(α,α,α-trifluoro-o-tolil)propionat | 400882-07-7 | – |
| x | Diizoheksil ftalat | 71850-09-4 | 276-090-2 |
| x | Halosulfuron-metil (ISO); metil 3-kloro-5-{[(4,6-dimetoksipirimidin-2-il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil-1H-pirazol-4-karboksilat | 100784-20-1 | – |
| x | 2-metilimidazol | 693-98-1 | 211-765-7 |
| x | Metaflumizon (ISO);
  (EZ)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluorometoksi)fenil]karbanilohidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer ≤ 10 % relativne vsebnosti]; [1]
  (E)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluorometoksi)fenil]karbanilohidrazid [2] | 139968-49-3 [1]
  852403-68-0 [2] | – |
| x | Dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)tin | 22673-19-4 | 245-152-0“ |

(1)

v Prilogi II se dodajo naslednji vnosi:

Referenčna številka

Opredelitev snovi

Kemijsko ime/INN

Številka CAS

Številka ES

a

b

c

d

„x

Kobalt

7440-48-4

231-158-0

x

Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoksaciklooktan

108-62-3

203-600-2

x

Metilživosrebrov klorid

115-09-3

204-064-2

x

Benzo[rst]pentafen

189-55-9

205-877-5

x

Dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren

189-64-0

205-878-0

x

Etanol, 2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razvejani in nerazvejani alkilni) derivati

97925-95-6

308-208-6

x

Ciflumetofen (ISO); 2-metoksietil (RS)-2-(4-tert-butilfenil)-2-ciano-3-okso-3-(α,α,α-trifluoro-o-tolil)propionat

400882-07-7

–

x

Diizoheksil ftalat

71850-09-4

276-090-2

x

Halosulfuron-metil (ISO); metil 3-kloro-5-{[(4,6-dimetoksipirimidin-2-il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil-1H-pirazol-4-karboksilat

100784-20-1

–

x

2-metilimidazol

693-98-1

211-765-7

x

Metaflumizon (ISO);

(EZ)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluorometoksi)fenil]karbanilohidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer ≤ 10 % relativne vsebnosti]; [1]

(E)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluoro-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluorometoksi)fenil]karbanilohidrazid [2]

139968-49-3 [1]

852403-68-0 [2]

–

x

Dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)tin

22673-19-4

245-152-0“

| (2) | Priloga III se spremeni:






  (a) | vnos 98 se nadomesti z naslednjim:













  Referenčna številka | Opredelitev snovi | Omejitve | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „98 | Benzojska kislina, 2-hidroksi-  (1) | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | (a) | izdelki za lase, ki se izperejo |

(2)

Priloga III se spremeni:

(a)

vnos 98 se nadomesti z naslednjim:

Referenčna številka

Opredelitev snovi

Omejitve

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„98

Benzojska kislina, 2-hidroksi-  (1)

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

(a)

izdelki za lase, ki se izperejo

| (b) | drugi izdelki, razen losjona za telo, senčila za oči, maskare, črtala za oči, ličila za ustnice in krogličnega deodoranta |
| --- | --- |

(b)

drugi izdelki, razen losjona za telo, senčila za oči, maskare, črtala za oči, ličila za ustnice in krogličnega deodoranta

| (c) | losjon za telo, senčilo za oči, maskara, črtalo za oči, ličilo za ustnice in kroglični deodorant |
| --- | --- |

(c)

losjon za telo, senčilo za oči, maskara, črtalo za oči, ličilo za ustnice in kroglični deodorant

| (a) | 3,0 % |
| --- | --- |

(a)

3,0 %

| (b) | 2,0 % |
| --- | --- |

(b)

2,0 %

| (c) | 0,5 % |
| --- | --- |

(c)

0,5 %

(a) (b) (c)

Ni za uporabo v pripravkih za otroke, mlajše od 3 let. Ni za uporabo na način, ki bi lahko pri končnem uporabniku povzročil izpostavljenost pljuč ob vdihavanju. Ni za uporabo v izdelkih za usta. Za druge namene kot za zaviranje razvoja mikroorganizmov v izdelku. Namen mora biti očiten iz predstavitve izdelka.

Te stopnje vključujejo kakršno koli uporabo salicilne kisline.

(a) (b) (c)

Ni za uporabo za otroke, mlajše od 3 let  (2).

| (b) | doda se naslednji vnos:













  Referenčna številka | Opredelitev snovi | Omejitve | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijsko ime/INN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „x | Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm. | Titanium Dioxide | 13463-67-7/ 1317-70-0/ 1317-80-2 | 236-675-5/ 215-280-1/ 215-282-2 | (a) | izdelki za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju |

(b)

doda se naslednji vnos:

Referenčna številka

Opredelitev snovi

Omejitve

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

Kemijsko ime/INN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„x

Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm.

Titanium Dioxide

13463-67-7/ 1317-70-0/ 1317-80-2

236-675-5/ 215-280-1/ 215-282-2

(a)

izdelki za obraz v obliki prahu v raztresenem stanju

| (b) | izdelki za lase v obliki aerosolnega razpršila |
| --- | --- |

(b)

izdelki za lase v obliki aerosolnega razpršila

| (c) | drugi izdelki |
| --- | --- |

(c)

drugi izdelki

| (a) | 25 % |
| --- | --- |

(a)

25 %

| (b) | 1,4 % za splošne potrošnike in 1,1 % |
| --- | --- |

(b)

1,4 % za splošne potrošnike in 1,1 %

za poklicno uporabo

(a) (b)

Samo v pigmentni obliki.

(c)

Ni za uporabo

na način, ki bi lahko pri končnem uporabniku povzročil izpostavljenost pljuč ob vdihavanju.“

| (3) | v Prilogi IV se vnos 143 nadomesti z naslednjim:














  Referenčna številka | Opredelitev snovi | | Pogoji | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijsko ime | Številka barvnega indeksa/Ime skupnih sestavin kot v glosarju | Številka CAS | Številka ES | Barva | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| „143 | Titanov dioksid  (3) | 77891 | | 236-675-5 | bela | | | — | merila čistosti, kot so določena v Direktivi Komisije 95/45/ES (E 171) |

(3)

v Prilogi IV se vnos 143 nadomesti z naslednjim:

Referenčna številka

Opredelitev snovi

Pogoji

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

Kemijsko ime

Številka barvnega indeksa/Ime skupnih sestavin kot v glosarju

Številka CAS

Številka ES

Barva

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

„143

Titanov dioksid  (3)

77891

236-675-5

bela

—

merila čistosti, kot so določena v Direktivi Komisije 95/45/ES (E 171)

| — | Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, za uporabo v skladu s Prilogo III, št. [321]. |
| --- | --- |

—

Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, za uporabo v skladu s Prilogo III, št. [321].

| (4) | v Prilogi VI se vnos 27 nadomesti z naslednjim:













  Referenčna številka | Opredelitev snovi | Pogoji | Besedilo pogojev uporabe in opozoril |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijsko ime/INN/XAN | Ime iz glosarja skupnih imen sestavin | Številka CAS | Številka ES | Vrsta izdelka, deli telesa | Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo | Drugo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „27 | Titanov dioksid  ((2)) | Titanium Dioxide | 13463-67-7/ 1317-70-0/ 1317-80-2 | 236-675-5/ 215-280-1/ 215-282-2 | | 25 % (4) | Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, za uporabo v skladu s Prilogo III, št. [321]. Za vrste proizvodov iz točke (c) stolpca (f) v Prilogi III, št. [321], se uporablja najvišja koncentracija v izdelku, pripravljenem za uporabo, iz stolpca (g) tega vnosa. | |

(4)

v Prilogi VI se vnos 27 nadomesti z naslednjim:

Referenčna številka

Opredelitev snovi

Pogoji

Besedilo pogojev uporabe in opozoril

Kemijsko ime/INN/XAN

Ime iz glosarja skupnih imen sestavin

Številka CAS

Številka ES

Vrsta izdelka, deli telesa

Najvišja koncentracija v izdelkih, pripravljenih za uporabo

Drugo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„27

Titanov dioksid  ((2))

Titanium Dioxide

13463-67-7/ 1317-70-0/ 1317-80-2

236-675-5/ 215-280-1/ 215-282-2

25 % (4)

Titanov dioksid v obliki prahu, ki vsebuje 1 % ali več delcev z aerodinamičnim premerom ≤ 10 μm, za uporabo v skladu s Prilogo III, št. [321]. Za vrste proizvodov iz točke (c) stolpca (f) v Prilogi III, št. [321], se uporablja najvišja koncentracija v izdelku, pripravljenem za uporabo, iz stolpca (g) tega vnosa.

---

(1)  (1) Za uporabo kot konzervans, glej št. 3 Priloge V.

(2)  (2) Samo za izdelke, ki se lahko uporabijo za otroke, mlajše od 3 let.“;

(3)  Za uporabo kot UV filter glej Prilogo VI, št. 27.“;

((2))  Za uporabo kot barvilo glej Prilogo IV, št. 143.“.

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/851

z dne 26. maja 2021

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. maja 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Wolfgang BURTSCHER

generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 170,6
  158,3
  236,8 | 45
  51
  19 | AR
  BR
  TH |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo  (1)

0207 14 10

Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

170,6

158,3

236,8

45

51

19

AR

BR

TH

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7).“

1

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/54

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/852

z dne 27. maja 2021

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 in Uredbe Komisije (ES) št. 847/2006 glede izključitve uvoza izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva iz tarifnih kvot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 32/2000 z dne 17. decembra 1999 o odpiranju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti, določenih v GATT, in nekaterih drugih tarifnih kvot Skupnosti ter o vzpostavitvi podrobnih pravil za prilagajanje teh kvot in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1808/95 (1) ter zlasti prve alinee člena 9(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/324/ES z dne 27. februarja 2006 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembah ugodnosti na seznamih Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru njihovega pristopa k Evropski uniji (2) ter zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (3) je bil v imenu Unije podpisan 29. decembra 2020. Začasno se uporablja od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (3) je bil v imenu Unije podpisan 29. decembra 2020. Začasno se uporablja od 1. januarja 2021.

| (2) | Uredba (ES) št. 32/2000 odpira tarifne kvote Skupnosti, določene v GATT, in nekatere druge tarifne kvote Skupnosti, zagotavlja njihovo upravljanje ter vzpostavlja podrobna pravila za prilagajanje teh kvot, hkrati pa razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 1808/95 (4). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 32/2000 odpira tarifne kvote Skupnosti, določene v GATT, in nekatere druge tarifne kvote Skupnosti, zagotavlja njihovo upravljanje ter vzpostavlja podrobna pravila za prilagajanje teh kvot, hkrati pa razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 1808/95 (4).

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 847/2006 (5) odpira tarifne kvote Skupnosti za določene pripravljene ali konzervirane ribe in zagotavlja upravljanje teh kvot. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 847/2006 (5) odpira tarifne kvote Skupnosti za določene pripravljene ali konzervirane ribe in zagotavlja upravljanje teh kvot.

| (4) | V Sporazumu je določeno, da izdelki s poreklom iz Združenega kraljestva niso upravičeni do uvoza v Unijo v okviru obstoječih tarifnih kvot STO, kot so opredeljene v Sporazumu. Nanaša se na tarifne kvote, porazdeljene med pogodbenici v skladu s pogajanji o členu XXVIII GATT, ki sta jih začela Unija v dokumentu STO G/SECRET/42/Add.2 (6) in Združeno kraljestvo v dokumentu STO G/SECRET/44 (7), ter kot so določene v ustrezni notranji zakonodaji vsake pogodbenice. Poleg tega je v Sporazumu določeno, da se status porekla izdelkov določi na podlagi nepreferencialnih pravil o poreklu, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici. |
| --- | --- |

(4)

V Sporazumu je določeno, da izdelki s poreklom iz Združenega kraljestva niso upravičeni do uvoza v Unijo v okviru obstoječih tarifnih kvot STO, kot so opredeljene v Sporazumu. Nanaša se na tarifne kvote, porazdeljene med pogodbenici v skladu s pogajanji o členu XXVIII GATT, ki sta jih začela Unija v dokumentu STO G/SECRET/42/Add.2 (6) in Združeno kraljestvo v dokumentu STO G/SECRET/44 (7), ter kot so določene v ustrezni notranji zakonodaji vsake pogodbenice. Poleg tega je v Sporazumu določeno, da se status porekla izdelkov določi na podlagi nepreferencialnih pravil o poreklu, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici.

| (5) | Obstoječe tarifne kvote STO, kakor so opredeljene v Sporazumu, se nanašajo na koncesije STO Evropske unije, vključene v osnutek seznama koncesij in obveznosti EU28 v okviru GATT 1994, predloženega STO v dokumentu G/MA/TAR/RS/506 (8), kakor je bil spremenjen z dokumentoma G/MA/TAR/RS/506/Add.1 in G/MA/TAR/RS/506/Add.2 (9). |
| --- | --- |

(5)

Obstoječe tarifne kvote STO, kakor so opredeljene v Sporazumu, se nanašajo na koncesije STO Evropske unije, vključene v osnutek seznama koncesij in obveznosti EU28 v okviru GATT 1994, predloženega STO v dokumentu G/MA/TAR/RS/506 (8), kakor je bil spremenjen z dokumentoma G/MA/TAR/RS/506/Add.1 in G/MA/TAR/RS/506/Add.2 (9).

| (6) | Uredbi (ES) št. 32/2000 in (ES) št. 847/2006 se trenutno uporabljata za tak uvoz s poreklom iz Združenega kraljestva. Za skladnost s Sporazumom bi bilo treba navedeni uredbi spremeniti tako, da se iz obstoječih tarifnih kvot STO izključi uvoz izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(6)

Uredbi (ES) št. 32/2000 in (ES) št. 847/2006 se trenutno uporabljata za tak uvoz s poreklom iz Združenega kraljestva. Za skladnost s Sporazumom bi bilo treba navedeni uredbi spremeniti tako, da se iz obstoječih tarifnih kvot STO izključi uvoz izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva.

| (7) | Sporazum se začasno uporablja od 1. januarja 2021. Iz uporabe tarifnih kvot, katerih kvotna obdobja so se začela pred 1. januarjem 2021 in so na navedeni datum še vedno potekala, bi bilo zato treba izključiti tudi uvoz izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva, izveden 1. januarja 2021 ali pozneje. |
| --- | --- |

(7)

Sporazum se začasno uporablja od 1. januarja 2021. Iz uporabe tarifnih kvot, katerih kvotna obdobja so se začela pred 1. januarjem 2021 in so na navedeni datum še vedno potekala, bi bilo zato treba izključiti tudi uvoz izdelkov s poreklom iz Združenega kraljestva, izveden 1. januarja 2021 ali pozneje.

| (8) | Da se zagotovi skladnost s Sporazumom, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije in se uporabljati od 1. januarja 2021, datuma začetka uporabe Sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi skladnost s Sporazumom, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije in se uporabljati od 1. januarja 2021, datuma začetka uporabe Sporazuma.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V naslovu II Uredbe (ES) št. 32/2000 se doda naslednji oddelek 4:

„
  Oddelek 4

Seznam tarifnih kvot Skupnosti, vezanih na GATT

Člen 7a

Tarifne kvote Skupnosti, navedene v Prilogi I, se uporabljajo za uvoz s poreklom iz vseh tretjih držav razen Združenega kraljestva.“

Člen 2

Člen 2 Uredbe (ES) št. 847/2006 se spremeni:

| (1) | v odstavku 1 se „vseh držav“ nadomesti z „vseh tretjih držav razen Združenega kraljestva“; |
| --- | --- |

(1)

v odstavku 1 se „vseh držav“ nadomesti z „vseh tretjih držav razen Združenega kraljestva“;

| (2) | v odstavku 2 se „vseh držav“ nadomesti z „vseh tretjih držav razen Združenega kraljestva“. |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 2 se „vseh držav“ nadomesti z „vseh tretjih držav razen Združenega kraljestva“.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 5, 8.1.2000, str. 1.

1

(2)  
  UL L 120, 5.5.2006, str. 17.

2

(3)  
  UL L 444, 31.12.2020, str. 14.

3

(4)  
  UL L 176, 27.7.1995, str. 1.

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 847/2006 z dne 8. junija 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za določene pripravljene ali konzervirane ribe (UL L 156, 9.6.2006, str. 8).

5

(6)  https://docs.wto.org

6

(7)  https://docs.wto.org

7

(8)  https://docs.wto.org

8

(9)  https://docs.wto.org

9

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/56

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/853

z dne 27. maja 2021

o obnovitvi odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2008/113/ES (2) je vključila Streptomyces K61 (staro ime S. griseoviridis) kot aktivno snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2008/113/ES (2) je vključila Streptomyces K61 (staro ime S. griseoviridis) kot aktivno snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3).

| (2) | Zadevna aktivna snov je bakterija, ki se je najprej imenovala Streptomyces griseoviridis. Nato se je iz znanstvenih razlogov navedeno ime spremenilo v Streptomyces K61. Pred kratkim se je ponovno spremenilo in se zdaj imenuje Streptomyces sev K61. |
| --- | --- |

(2)

Zadevna aktivna snov je bakterija, ki se je najprej imenovala Streptomyces griseoviridis. Nato se je iz znanstvenih razlogov navedeno ime spremenilo v Streptomyces K61. Pred kratkim se je ponovno spremenilo in se zdaj imenuje Streptomyces sev K61.

| (3) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).

| (4) | Odobritev aktivne snovi Streptomyces sev K61, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 30. aprila 2022. |
| --- | --- |

(4)

Odobritev aktivne snovi Streptomyces sev K61, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, preneha veljati 30. aprila 2022.

| (5) | Vloga za obnovitev odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 je bila predložena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu. |
| --- | --- |

(5)

Vloga za obnovitev odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 je bila predložena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu.

| (6) | Vlagatelj je v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je vlogo ocenila kot popolno. |
| --- | --- |

(6)

Vlagatelj je v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je vlogo ocenila kot popolno.

| (7) | Država članica poročevalka je v posvetovanju z državo članico soporočevalko pripravila osnutek poročila o oceni obnovitve ter ga 15. januarja 2019 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Država članica poročevalka je v posvetovanju z državo članico soporočevalko pripravila osnutek poročila o oceni obnovitve ter ga 15. januarja 2019 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (8) | Agencija je osnutek poročila o oceni obnovitve poslala vlagatelju in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je osnutek poročila o oceni obnovitve poslala vlagatelju in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter prejete pripombe posredovala Komisiji. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije.

| (9) | Agencija je 19. junija 2020 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za Streptomyces sev K61 lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo 3. decembra 2020 predložila poročilo o obnovitvi, 25. januarja 2021 pa osnutek uredbe o Streptomyces sev K61. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je 19. junija 2020 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za Streptomyces sev K61 lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo 3. decembra 2020 predložila poročilo o obnovitvi, 25. januarja 2021 pa osnutek uredbe o Streptomyces sev K61.

| (10) | Komisija je vlagatelja pozvala, naj predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s tretjim odstavkom člena 14(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 tudi pripombe k poročilu o obnovitvi. Vlagatelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vlagatelja pozvala, naj predloži pripombe k sklepu Agencije in v skladu s tretjim odstavkom člena 14(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 tudi pripombe k poročilu o obnovitvi. Vlagatelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane.

| (11) | V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov Streptomyces sev K61, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Zato je primerno obnoviti odobritev aktivne snovi Streptomyces sev K61. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov Streptomyces sev K61, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Zato je primerno obnoviti odobritev aktivne snovi Streptomyces sev K61.

| (12) | Ocena tveganja za obnovitev odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 temelji na omejenem številu reprezentativnih uporab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Streptomyces sev K61, lahko registrirajo. Zato je primerno, da se omejitev uporabe navedene snovi kot fungicida ne ohrani. |
| --- | --- |

(12)

Ocena tveganja za obnovitev odobritve aktivne snovi Streptomyces sev K61 temelji na omejenem številu reprezentativnih uporab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Streptomyces sev K61, lahko registrirajo. Zato je primerno, da se omejitev uporabe navedene snovi kot fungicida ne ohrani.

| (13) | V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo zato treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo zato treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011.

| (14) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/566 (7) je bilo obdobje odobritve Streptomyces sev K61 podaljšano do 30. aprila 2022, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred iztekom navedenega obdobja. Ker pa se sklep o obnovitvi odobritve sprejme pred iztekom navedenega podaljšanja obdobja odobritve, bi se ta uredba morala začeti uporabljati pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(14)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/566 (7) je bilo obdobje odobritve Streptomyces sev K61 podaljšano do 30. aprila 2022, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred iztekom navedenega obdobja. Ker pa se sklep o obnovitvi odobritve sprejme pred iztekom navedenega podaljšanja obdobja odobritve, bi se ta uredba morala začeti uporabljati pred navedenim datumom.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obnovitev odobritve aktivne snovi

Odobritev aktivne snovi Streptomyces sev K61, kot je opredeljena v Prilogi I, se obnovi v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Streptomyces

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. julija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2008/113/ES z dne 8. decembra 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve nekaterih mikroorganizmov kot aktivnih snovi (UL L 330, 9.12.2008, str. 6).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka obnovitve odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2020;18(7):6182, 14 str. doi:10.2903/j.efsa.2020.6182. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/566 z dne 30. marca 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, mepanipirim, Metarhizium anisopliae (var. anisopliae) sev BIPESCO 5/F52, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum M1, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61 (staro ime S. griseoviridis), Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram (UL L 118, 7.4.2021, str. 1).

7

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

aizawai

Bacillus thuringiensis

israeliensis

Bacillus thuringiensis

kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Metarhizium anisopliae

anisopliae

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

S. griseoviridis

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost  (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Streptomyces sev K61 | Ni relevantno. | Relevantnih nečistoč ni. | 1. julij 2021 | 30. junij 2036 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi Streptomyces sev K61 ter zlasti dodatkov I in II k poročilu.
  Države članice so zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko mikroorganizmi sami po sebi povzročajo preobčutljivost, ter zagotovijo, da je med pogoji uporabe navedena uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.
  Proizvajalci zagotovijo strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom, kot je določeno v delovnem dokumentu SANCO/12116/2012 v zvezi z omejitvami glede mikrobiološke kontaminacije  (2). |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost  (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

Streptomyces sev K61

Ni relevantno.

Relevantnih nečistoč ni.

1. julij 2021

30. junij 2036

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi Streptomyces sev K61 ter zlasti dodatkov I in II k poročilu.

Države članice so zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko mikroorganizmi sami po sebi povzročajo preobčutljivost, ter zagotovijo, da je med pogoji uporabe navedena uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.

Proizvajalci zagotovijo strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom, kot je določeno v delovnem dokumentu SANCO/12116/2012 v zvezi z omejitvami glede mikrobiološke kontaminacije  (2).

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti in specifikaciji aktivne snovi je na voljo v poročilu o obnovitvi.

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf

---

PRILOGA II

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| (1) | v delu A se vnos 203 za Streptomyces K61 (staro ime S. griseoviridis) črta; |
| --- | --- |

(1)

v delu A se vnos 203 za Streptomyces K61 (staro ime S. griseoviridis) črta;

| (2) | v delu B se doda naslednji vnos:











  „145 | Streptomyces sev K61 | Ni relevantno. | Relevantnih nečistoč ni. | 1. julij 2021 | 30. junij 2036 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi Streptomyces sev K61 ter zlasti dodatkov I in II k poročilu.
  Države članice so zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko mikroorganizmi sami po sebi povzročajo preobčutljivost, ter zagotovijo, da je med pogoji uporabe navedena uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.
  Proizvajalci zagotovijo strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom, kot je določeno v delovnem dokumentu SANCO/12116/2012 v zvezi z omejitvami glede mikrobiološke kontaminacije  (*1). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

v delu B se doda naslednji vnos:

„145

Streptomyces sev K61

Ni relevantno.

Relevantnih nečistoč ni.

1. julij 2021

30. junij 2036

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi Streptomyces sev K61 ter zlasti dodatkov I in II k poročilu.

Države članice so zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko mikroorganizmi sami po sebi povzročajo preobčutljivost, ter zagotovijo, da je med pogoji uporabe navedena uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme.

Proizvajalci zagotovijo strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom, kot je določeno v delovnem dokumentu SANCO/12116/2012 v zvezi z omejitvami glede mikrobiološke kontaminacije  (*1).

---

(*1)  (*) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf“

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/61

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/854

z dne 27. maja 2021

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1.   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 30. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSCR ali izdelek v preiskavi) s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 30. septembra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSCR ali izdelek v preiskavi) s poreklom iz Indije in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. avgusta 2020 vložilo Združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Eurofer ali pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu iz zadevnih držav in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. avgusta 2020 vložilo Združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: združenje Eurofer ali pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu iz zadevnih držav in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

1.2.   Registracija

Registracija

| (3) | Komisija je na podlagi zahtevka pritožnika, ki je bil podprt z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/370 (3) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je na podlagi zahtevka pritožnika, ki je bil podprt z zahtevanimi dokazi, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/370 (3) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

3

1.3.   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (4) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, organe zadevnih držav, znane uvoznike in uporabnike v Uniji ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, organe zadevnih držav, znane uvoznike in uporabnike v Uniji ter jih povabila k sodelovanju.

| (5) | Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pri Komisiji in/ali pooblaščencu za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je opravila zaslišanje s pritožnikom, enim proizvajalcem izvoznikom in enim uporabnikom Unije. Prejela je pripombe, ki so obravnavane v oddelkih 2.3, 5.2 in 7.2. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pri Komisiji in/ali pooblaščencu za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je opravila zaslišanje s pritožnikom, enim proizvajalcem izvoznikom in enim uporabnikom Unije. Prejela je pripombe, ki so obravnavane v oddelkih 2.3, 5.2 in 7.2.

1.4.   Vzorčenje

Vzorčenje

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se je odločila, da z vzorčenjem ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala, in da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Začasni vzorec je izbrala na podlagi podatkov o proizvodnji in obsegu prodaje v Uniji, ki so jih sporočili proizvajalci Unije v okviru analize ocene procesnega upravičenja pred začetkom preiskave, pri čemer je upoštevala tudi njihovo geografsko lego. V tako izbrani začasni vzorec so bili vključeni trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnje in približno 70 % prodaje podobnega izdelka v Uniji ter imajo sedež v štirih različnih državah članicah. Podrobnosti o tem začasnem vzorcu so bile navedene v dokumentaciji, ki je bila na vpogled zainteresiranim stranem, ki so imele tudi možnost, da predložijo pripombe. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se je odločila, da z vzorčenjem ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala, in da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Začasni vzorec je izbrala na podlagi podatkov o proizvodnji in obsegu prodaje v Uniji, ki so jih sporočili proizvajalci Unije v okviru analize ocene procesnega upravičenja pred začetkom preiskave, pri čemer je upoštevala tudi njihovo geografsko lego. V tako izbrani začasni vzorec so bili vključeni trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnje in približno 70 % prodaje podobnega izdelka v Uniji ter imajo sedež v štirih različnih državah članicah. Podrobnosti o tem začasnem vzorcu so bile navedene v dokumentaciji, ki je bila na vpogled zainteresiranim stranem, ki so imele tudi možnost, da predložijo pripombe. Pripomb ni bilo.

| (8) | Zaradi navedenega je bil začasni vzorec proizvajalcev Unije potrjen. V vzorec so bile vključene družba Aperam Stainless Europe, družba Acciai Speciali Terni S.p.A. in Outokumpu Stainless Oy. Dokončni vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi navedenega je bil začasni vzorec proizvajalcev Unije potrjen. V vzorec so bile vključene družba Aperam Stainless Europe, družba Acciai Speciali Terni S.p.A. in Outokumpu Stainless Oy. Dokončni vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.4.2.   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (9) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (10) | Kot zainteresirane strani so se javili trije nepovezani uvozniki in tudi predložili zahtevane informacije. Zaradi majhnega števila prejetih odgovorov vzorčenje ni bilo potrebno. V zvezi s to odločitvijo ni bilo nobenih pripomb. Uvozniki so bili pozvani, naj izpolnijo vprašalnik. |
| --- | --- |

(10)

Kot zainteresirane strani so se javili trije nepovezani uvozniki in tudi predložili zahtevane informacije. Zaradi majhnega števila prejetih odgovorov vzorčenje ni bilo potrebno. V zvezi s to odločitvijo ni bilo nobenih pripomb. Uvozniki so bili pozvani, naj izpolnijo vprašalnik.

1.4.3.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah

| (11) | Glede na potencialno veliko število proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah je bilo v obvestilu o začetku določeno vzorčenje v Indiji in Indoneziji, zato je Komisija vse znane proizvajalce izvoznike iz Indije in Indonezije pozvala, naj predložijo informacije iz obvestila o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(11)

Glede na potencialno veliko število proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah je bilo v obvestilu o začetku določeno vzorčenje v Indiji in Indoneziji, zato je Komisija vse znane proizvajalce izvoznike iz Indije in Indonezije pozvala, naj predložijo informacije iz obvestila o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec.

| (12) | Poleg tega je misijo Indije pri Evropski uniji in veleposlaništvo Republike Indonezije v Bruslju pozvala, naj opredelita morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih lahko zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopita v stik z njimi. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je misijo Indije pri Evropski uniji in veleposlaništvo Republike Indonezije v Bruslju pozvala, naj opredelita morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih lahko zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopita v stik z njimi.

1.4.3.1.   Indija

| (13) | Komisija je po začetku postopka stopila v stik s sedmimi potencialnimi proizvajalci izvozniki v Indiji. Dva proizvajalca izvoznika iz Indije sta predložila informacije, potrebne za vzorčenje, in sta predstavljala ves izvoz zadevnega izdelka v Unijo. Komisija je zato opustila vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki iz Indije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je po začetku postopka stopila v stik s sedmimi potencialnimi proizvajalci izvozniki v Indiji. Dva proizvajalca izvoznika iz Indije sta predložila informacije, potrebne za vzorčenje, in sta predstavljala ves izvoz zadevnega izdelka v Unijo. Komisija je zato opustila vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki iz Indije.

1.4.3.2.   Indonezija

| (14) | Komisija je po začetku postopka stopila v stik s 14 potencialnimi proizvajalci izvozniki iz Indonezije. Trije proizvajalci izvozniki so odgovorili na vprašanja v zvezi z vzorčenjem in poročali o prodaji v Unijo. Glede na informacije iz odgovorov na vprašanja v zvezi z vzorčenjem je njihova prodaja predstavljala 72 % indonezijskega izvoza v Unijo. Na tej podlagi je bilo vzorčenje opuščeno tudi za Indonezijo. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je po začetku postopka stopila v stik s 14 potencialnimi proizvajalci izvozniki iz Indonezije. Trije proizvajalci izvozniki so odgovorili na vprašanja v zvezi z vzorčenjem in poročali o prodaji v Unijo. Glede na informacije iz odgovorov na vprašanja v zvezi z vzorčenjem je njihova prodaja predstavljala 72 % indonezijskega izvoza v Unijo. Na tej podlagi je bilo vzorčenje opuščeno tudi za Indonezijo.

1.5.   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (15) | V pritožbi so bili za zadevni izdelek predloženi zadostni dokazi prima facie o izkrivljanju cen surovin v Indiji in Indoneziji. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja cen surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za Indijo in Indonezijo uporabijo določbe člena 7(2a) in (2b) osnovne uredbe. Zato je Komisija v zvezi s tem poslala vprašalnike indijski in indonezijski vladi. |
| --- | --- |

(15)

V pritožbi so bili za zadevni izdelek predloženi zadostni dokazi prima facie o izkrivljanju cen surovin v Indiji in Indoneziji. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja cen surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za Indijo in Indonezijo uporabijo določbe člena 7(2a) in (2b) osnovne uredbe. Zato je Komisija v zvezi s tem poslala vprašalnike indijski in indonezijski vladi.

prima facie

| (16) | Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, pritožniku, trem nepovezanim uvoznikom in petim proizvajalcem izvoznikom iz zadevnih držav. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (4). |
| --- | --- |

(16)

Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, pritožniku, trem nepovezanim uvoznikom in petim proizvajalcem izvoznikom iz zadevnih držav. Isti vprašalniki so bili na dan začetka postopka na voljo tudi na spletu (4).

4

| (17) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije, pritožnik, dva nepovezana uvoznika, dva proizvajalca izvoznika iz Indije in trije proizvajalci izvozniki iz Indonezije. Izpolnjena vprašalnika sta poslali tudi indijska in indonezijska vlada. |
| --- | --- |

(17)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije, pritožnik, dva nepovezana uvoznika, dva proizvajalca izvoznika iz Indije in trije proizvajalci izvozniki iz Indonezije. Izpolnjena vprašalnika sta poslali tudi indijska in indonezijska vlada.

1.6.   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (18) | Zaradi izbruha COVID-19 in omejitev gibanja v različnih državah članicah in različnih tretjih državah Komisija v začasni fazi ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasne ugotovitve, v skladu z Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (5). |
| --- | --- |

(18)

Zaradi izbruha COVID-19 in omejitev gibanja v različnih državah članicah in različnih tretjih državah Komisija v začasni fazi ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasne ugotovitve, v skladu z Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (5).

5

| (19) | Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:






  (a) | proizvajalci Unije in njihova združenja:






  — | Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani:

(a)

proizvajalci Unije in njihova združenja:

—

Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija;

| — | Aperam Stainless Europe, ki jo sestavljata Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francija, in Aperam Belgium, Châtelet in Genk, Belgija; |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, ki jo sestavljata Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francija, in Aperam Belgium, Châtelet in Genk, Belgija;

| — | Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska; |
| --- | --- |

—

Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska;

| — | združenje Eurofer, Bruselj, Belgija; |
| --- | --- |

—

združenje Eurofer, Bruselj, Belgija;

| (b) | uvoznika v Uniji:






  — | Gual Stainless S.L., Berga, Španija; |
| --- | --- | --- |

(b)

uvoznika v Uniji:

—

Gual Stainless S.L., Berga, Španija;

| — | Nova Trading S.A., Torun, Poljska; |
| --- | --- |

—

Nova Trading S.A., Torun, Poljska;

| (c) | proizvajalci izvozniki: | proizvajalci izvozniki v Indiji:






  — | Chromeni Steels Private Limited, Indija; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki:

proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Chromeni Steels Private Limited, Indija;

| — | Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited in Jindal Stainless Steelways Limited, Indija; Iberjindal S.L., Španija, in JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina Jindal); |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited in Jindal Stainless Steelways Limited, Indija; Iberjindal S.L., Španija, in JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina Jindal);

| | proizvajalci izvozniki v Indoneziji:






  — | PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome alloy (v nadaljnjem besedilu: družba IRNC), PT Ekasa Yad Resources in PT Hanwa, Indonezija; Cantostar Limited in Eternal Tsingshan Group Co., Ltd., Hongkong, in Recheer Resources Pte. Ltd., Singapur (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina IRNC); |
| --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki v Indoneziji:

—

PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome alloy (v nadaljnjem besedilu: družba IRNC), PT Ekasa Yad Resources in PT Hanwa, Indonezija; Cantostar Limited in Eternal Tsingshan Group Co., Ltd., Hongkong, in Recheer Resources Pte. Ltd., Singapur (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina IRNC);

| — | PT Jindal Stainless Indonesia Limited (v nadaljnjem besedilu: družba PTJ), Indonezija; JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur; in Iberjindal S.L., Španija (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina Jindal Indonesia). |
| --- | --- |

—

PT Jindal Stainless Indonesia Limited (v nadaljnjem besedilu: družba PTJ), Indonezija; JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur; in Iberjindal S.L., Španija (skupaj v nadaljnjem besedilu: skupina Jindal Indonesia).

| (20) | V zvezi s postopkom iz člena 7(2a) in (2b) so potekala navzkrižna preverjanja na daljavo z indijsko in indonezijsko vlado. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s postopkom iz člena 7(2a) in (2b) so potekala navzkrižna preverjanja na daljavo z indijsko in indonezijsko vlado.

1.7.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (21) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(21)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (22) | Zadevni izdelek v tej preiskavi so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 in 7220 90 80, s poreklom iz Indije in Indonezije. Te oznake KN so zgolj informativne. |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek v tej preiskavi so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 in 7220 90 80, s poreklom iz Indije in Indonezije. Te oznake KN so zgolj informativne.

2.2.   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (23) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek; |
| --- | --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek;

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav; |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav;

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (24) | Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3.   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (25) | V zelo pozni fazi začasnega dela preiskave se je en uporabnik Unije javil kot zainteresirana stran in poslal stališče v zvezi z obsegom izdelka. Družba je zahtevala izključitev izdelkov iz jekla razreda 200 (v nadaljnjem besedilu: izdelki SSCRP 200) iz obsega izdelka, saj se po mnenju družbe ti izdelki v Uniji ne proizvajajo ali pa je njihova proizvodnja zelo omejena in imajo posebno ter nišno končno uporabo. Po mnenju družbe izključitev izdelkov SSCRP 200 na podlagi razreda jekla in njihove končne uporabe ne bi pomenila tveganja izogibanja v zvezi z drugimi vrstami izdelkov. |
| --- | --- |

(25)

V zelo pozni fazi začasnega dela preiskave se je en uporabnik Unije javil kot zainteresirana stran in poslal stališče v zvezi z obsegom izdelka. Družba je zahtevala izključitev izdelkov iz jekla razreda 200 (v nadaljnjem besedilu: izdelki SSCRP 200) iz obsega izdelka, saj se po mnenju družbe ti izdelki v Uniji ne proizvajajo ali pa je njihova proizvodnja zelo omejena in imajo posebno ter nišno končno uporabo. Po mnenju družbe izključitev izdelkov SSCRP 200 na podlagi razreda jekla in njihove končne uporabe ne bi pomenila tveganja izogibanja v zvezi z drugimi vrstami izdelkov.

| (26) | Pritožnik je zgornji trditvi nasprotoval. Združenje Eurofer je vztrajalo, da izdelke SSCRP 200 proizvajata vsaj dva proizvajalca Unije. Poleg tega je trdilo, da jih je v končni uporabi mogoče zlahka nadomestiti z drugimi razredi jekla in da kot taki neposredno konkurirajo tem vrstam izdelkov. Poleg tega imajo izdelki SSCRP 200 enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter distribucijske kanale kot drugi razredi jekla in jih brez posebnih preskusov ni mogoče zlahka prepoznati, kar po mnenju pritožnika gotovo omogoča izogibanje. Ob upoštevanju trditev združenja Eurofer je Komisija začasno sklenila, da so vrste izdelka medsebojno zamenljive. |
| --- | --- |

(26)

Pritožnik je zgornji trditvi nasprotoval. Združenje Eurofer je vztrajalo, da izdelke SSCRP 200 proizvajata vsaj dva proizvajalca Unije. Poleg tega je trdilo, da jih je v končni uporabi mogoče zlahka nadomestiti z drugimi razredi jekla in da kot taki neposredno konkurirajo tem vrstam izdelkov. Poleg tega imajo izdelki SSCRP 200 enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter distribucijske kanale kot drugi razredi jekla in jih brez posebnih preskusov ni mogoče zlahka prepoznati, kar po mnenju pritožnika gotovo omogoča izogibanje. Ob upoštevanju trditev združenja Eurofer je Komisija začasno sklenila, da so vrste izdelka medsebojno zamenljive.

| (27) | Ob upoštevanju zelo pozne predložitve zahtevka glede obsega izdelka, dejstva, da obstaja proizvodnja izdelkov SSCRP 200 v Uniji, in zamenljivosti izdelkov SSCRP 200 z drugimi vrstami izdelka se zahtevek za izključitev izdelka začasno zavrne. |
| --- | --- |

(27)

Ob upoštevanju zelo pozne predložitve zahtevka glede obsega izdelka, dejstva, da obstaja proizvodnja izdelkov SSCRP 200 v Uniji, in zamenljivosti izdelkov SSCRP 200 z drugimi vrstami izdelka se zahtevek za izključitev izdelka začasno zavrne.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (28) | Glede na omejeno število sodelujočih strani iz Indije in Indonezije so podrobnosti nekaterih ugotovitev o dampingu zaupne in so bile zato vključene samo v dvostranska razkritja. |
| --- | --- |

(28)

Glede na omejeno število sodelujočih strani iz Indije in Indonezije so podrobnosti nekaterih ugotovitev o dampingu zaupne in so bile zato vključene samo v dvostranska razkritja.

3.2.   Indija

Indija

3.2.1.   Sodelovanje in delna uporaba člena 18 osnovne uredbe

Sodelovanje in delna uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (29) | Sodelujoča proizvajalca izvoznika iz Indije sta bili družba Chromeni Steels Private Limited in skupina Jindal. |
| --- | --- |

(29)

Sodelujoča proizvajalca izvoznika iz Indije sta bili družba Chromeni Steels Private Limited in skupina Jindal.

| (30) | Družba Chromeni Steels Private Limited je zadevni izdelek proizvajala v Indiji in ga na domačem trgu prodajala predvsem nepovezanim in nekaj povezanim strankam. Ves izvoz v Unijo je bil opravljen neposredno nepovezanim strankam. |
| --- | --- |

(30)

Družba Chromeni Steels Private Limited je zadevni izdelek proizvajala v Indiji in ga na domačem trgu prodajala predvsem nepovezanim in nekaj povezanim strankam. Ves izvoz v Unijo je bil opravljen neposredno nepovezanim strankam.

| (31) | Naslednje družbe, ki jih je skupina Jindal izrecno navedla kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, so bile vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:






  — | Jindal Stainless Limited (v nadaljnjem besedilu: družba JSL), integrirani proizvajalec izvoznik, ki predeluje ostanke iz nerjavnega jekla v izdelek v preiskavi; |
| --- | --- | --- |

(31)

Naslednje družbe, ki jih je skupina Jindal izrecno navedla kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, so bile vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:

—

Jindal Stainless Limited (v nadaljnjem besedilu: družba JSL), integrirani proizvajalec izvoznik, ki predeluje ostanke iz nerjavnega jekla v izdelek v preiskavi;

| — | Jindal Stainless Hisar Limited (v nadaljnjem besedilu: družba JSHL), integrirani proizvajalec izvoznik, ki predeluje ostanke nerjavnega jekla v izdelek v preiskavi; |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Hisar Limited (v nadaljnjem besedilu: družba JSHL), integrirani proizvajalec izvoznik, ki predeluje ostanke nerjavnega jekla v izdelek v preiskavi;

| — | Jindal Stainless Steelways Limited, stran, ki od družb JSL in JSHL kupuje vroče valjane kolobarje, jih predela s hladnim valjanjem ter jih prodaja na domačem indijskem trgu; |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Steelways Limited, stran, ki od družb JSL in JSHL kupuje vroče valjane kolobarje, jih predela s hladnim valjanjem ter jih prodaja na domačem indijskem trgu;

| — | Iberjindal S.L., povezani trgovec s sedežem v Španiji, ki od družb JSL in JSHL kupuje izdelek v preiskavi ter ga nadalje prodaja nepovezanim in povezanim strankam v Uniji, ter |
| --- | --- |

—

Iberjindal S.L., povezani trgovec s sedežem v Španiji, ki od družb JSL in JSHL kupuje izdelek v preiskavi ter ga nadalje prodaja nepovezanim in povezanim strankam v Uniji, ter

| — | JSL Global Commodities Pte. Ltd., povezani trgovec s sedežem v Singapurju, ki od družb JSL in JSHL kupuje izdelek v preiskavi ter ga nadalje prodaja nepovezanim strankam v Uniji. |
| --- | --- |

—

JSL Global Commodities Pte. Ltd., povezani trgovec s sedežem v Singapurju, ki od družb JSL in JSHL kupuje izdelek v preiskavi ter ga nadalje prodaja nepovezanim strankam v Uniji.

| (32) | Pri navzkrižnem preverjanju na daljavo se je pokazalo, da je bila povezana družba skupine Jindal v tretji državi vključena v prodajo zadevnega izdelka v Unijo. Vendar skupina Jindal v dopisih, vključno z izpolnjenimi vprašalniki, ni poročala o pomembni vlogi te strani v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato je Komisija v dopisu z dne 23. marca 2021 obvestila skupino Jindal, da namerava uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe in v zvezi z nerazkritimi informacijami o vlogi povezane družbe uporabiti dostopna dejstva. Po tem dopisu je povezana družba s sedežem v tretji državi 29. marca 2021 predložila pripombe. Skupina Jindal je s svojimi pripombami predložila tudi odgovor povezane družbe na prilogo k vprašalniku. |
| --- | --- |

(32)

Pri navzkrižnem preverjanju na daljavo se je pokazalo, da je bila povezana družba skupine Jindal v tretji državi vključena v prodajo zadevnega izdelka v Unijo. Vendar skupina Jindal v dopisih, vključno z izpolnjenimi vprašalniki, ni poročala o pomembni vlogi te strani v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato je Komisija v dopisu z dne 23. marca 2021 obvestila skupino Jindal, da namerava uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe in v zvezi z nerazkritimi informacijami o vlogi povezane družbe uporabiti dostopna dejstva. Po tem dopisu je povezana družba s sedežem v tretji državi 29. marca 2021 predložila pripombe. Skupina Jindal je s svojimi pripombami predložila tudi odgovor povezane družbe na prilogo k vprašalniku.

| (33) | Te pripombe so bile 16. aprila 2021 ponovljene na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje. |
| --- | --- |

(33)

Te pripombe so bile 16. aprila 2021 ponovljene na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje.

| (34) | Pripombe skupine Jindal na dopis z dne 23. marca so bile ustrezno ocenjene, vendar niso vplivale na presojo dejstev s strani Komisije. Natančneje, odgovora na prilogo k vprašalniku, ki je bil predložen v odgovor na dopis Komisije z dne 23. marca 2021, ni bilo mogoče navzkrižno preveriti na daljavo, zato Komisija ni mogla oceniti popolnosti informacij, predloženih v imenu te strani. |
| --- | --- |

(34)

Pripombe skupine Jindal na dopis z dne 23. marca so bile ustrezno ocenjene, vendar niso vplivale na presojo dejstev s strani Komisije. Natančneje, odgovora na prilogo k vprašalniku, ki je bil predložen v odgovor na dopis Komisije z dne 23. marca 2021, ni bilo mogoče navzkrižno preveriti na daljavo, zato Komisija ni mogla oceniti popolnosti informacij, predloženih v imenu te strani.

| (35) | Zato je Komisija potrdila, da namerava v tej fazi uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Zato je Komisija potrdila, da namerava v tej fazi uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe.

3.2.2.   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (36) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega njegovega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega njegovega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (37) | Na podlagi tega je bilo za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi tega je bilo za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (38) | Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (39) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe nato proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki sta jih prodajala posamezna sodelujoča proizvajalca izvoznika na svojem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativne. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe nato proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki sta jih prodajala posamezna sodelujoča proizvajalca izvoznika na svojem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativne. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo.

| (40) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo ali pa zaradi cene ne bo upoštevala prodaje zunaj običajnega poteka trgovanja. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo ali pa zaradi cene ne bo upoštevala prodaje zunaj običajnega poteka trgovanja.

| (41) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka in |
| --- | --- | --- |

(41)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka in

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih.

| (42) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(42)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (43) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(43)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (44) | Kadar je bilo več kot 80 % domače prodaje na posamezno vrsto izdelka v obdobju preiskave dobičkonosne in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne dejanske domače prodaje v obdobju preiskave v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 42. Alternativno je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 43. |
| --- | --- |

(44)

Kadar je bilo več kot 80 % domače prodaje na posamezno vrsto izdelka v obdobju preiskave dobičkonosne in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne dejanske domače prodaje v obdobju preiskave v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 42. Alternativno je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 43.

| (45) | Če določena vrsta izdelka na domačem trgu ni bila prodana v reprezentativnih količinah ali sploh ni bila prodana in če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja ali je ni bilo dovolj, kot je določeno v členu 2(2) in (4) osnovne uredbe, je Komisija računsko določila normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Če določena vrsta izdelka na domačem trgu ni bila prodana v reprezentativnih količinah ali sploh ni bila prodana in če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja ali je ni bilo dovolj, kot je določeno v členu 2(2) in (4) osnovne uredbe, je Komisija računsko določila normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (46) | Normalna vrednost za posamezno vrsto izdelka je bila izračunana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: stroški PSU), ki so v obdobju preiskave nastali preiskovanima proizvajalcema izvoznikoma pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja, ter |
| --- | --- | --- |

(46)

Normalna vrednost za posamezno vrsto izdelka je bila izračunana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: stroški PSU), ki so v obdobju preiskave nastali preiskovanima proizvajalcema izvoznikoma pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki sta ga v obdobju preiskave preiskovana proizvajalca izvoznika ustvarila pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki sta ga v obdobju preiskave preiskovana proizvajalca izvoznika ustvarila pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja.

| (47) | Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni stroški PSU ter dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja, za navedene vrste izdelkov. Za vrste izdelkov, ki se sploh niso prodajale na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovanja prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje stroškov PSU in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(47)

Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni stroški PSU ter dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja, za navedene vrste izdelkov. Za vrste izdelkov, ki se sploh niso prodajale na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovanja prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje stroškov PSU in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja.

3.2.3.   Izvozna cena

Izvozna cena

| (48) | Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neodvisnim strankam neposredno ali prek povezanih družb. |
| --- | --- |

(48)

Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neodvisnim strankam neposredno ali prek povezanih družb.

| (49) | Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, in proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb s sedežem v tretji državi, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(49)

Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, in proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb s sedežem v tretji državi, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo.

| (50) | Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU in razumnim dobičkom. |
| --- | --- |

(50)

Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU in razumnim dobičkom.

3.2.4.   Primerjava

Primerjava

| (51) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

| (52) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvozna cena je bila prilagojena za provizijo povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 49). Prilagoditve normalne vrednosti in izvozne cene so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, pakiranja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita, bančne stroške in stroške pretvorbe, kadar je bilo to primerno, ter popuste, vključno s preloženimi popusti, kadar so vplivali na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(52)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvozna cena je bila prilagojena za provizijo povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 49). Prilagoditve normalne vrednosti in izvozne cene so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, pakiranja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita, bančne stroške in stroške pretvorbe, kadar je bilo to primerno, ter popuste, vključno s preloženimi popusti, kadar so vplivali na primerljivost cen.

| (53) | Skupina Jindal je v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe zahtevala prilagoditev normalne vrednosti za povračilo dajatev, pri čemer je trdila, da obstoj pavšalne stopnje v okviru „sheme za povračilo dajatev“ pomeni, da bi vsa njena domača prodaja vključevala posredni davek v primerjavi z izvozom. Vendar skupina Jindal ni dokazala, da so bili zahtevani zneski povezani z uvozom vsebovanih surovin ali z dajatvami, plačanimi zanje. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(53)

Skupina Jindal je v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe zahtevala prilagoditev normalne vrednosti za povračilo dajatev, pri čemer je trdila, da obstoj pavšalne stopnje v okviru „sheme za povračilo dajatev“ pomeni, da bi vsa njena domača prodaja vključevala posredni davek v primerjavi z izvozom. Vendar skupina Jindal ni dokazala, da so bili zahtevani zneski povezani z uvozom vsebovanih surovin ali z dajatvami, plačanimi zanje. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (54) | Glede na ugotovitve navzkrižnega preverjanja na daljavo v zvezi s povezano družbo družbe Jindal v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 zgoraj, je Komisija nekatere informacije v zvezi s popravki, ki se uporabljajo za prodajne cene skupine Jindal za Unijo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe nadomestila z dostopnimi dejstvi. |
| --- | --- |

(54)

Glede na ugotovitve navzkrižnega preverjanja na daljavo v zvezi s povezano družbo družbe Jindal v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 zgoraj, je Komisija nekatere informacije v zvezi s popravki, ki se uporabljajo za prodajne cene skupine Jindal za Unijo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe nadomestila z dostopnimi dejstvi.

3.2.5.   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (55) | Komisija je za proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je za proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (56) | Stopnja sodelovanja se je v tem primeru štela za visoko, saj izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja 100 % celotnega izvoza v EU v OP. Razen dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče opredeliti drugih proizvajalcev izvoznikov. Zato je Komisija menila, da je preostalo stopnjo dampinga primerno določiti na ravni proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(56)

Stopnja sodelovanja se je v tem primeru štela za visoko, saj izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja 100 % celotnega izvoza v EU v OP. Razen dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni bilo mogoče opredeliti drugih proizvajalcev izvoznikov. Zato je Komisija menila, da je preostalo stopnjo dampinga primerno določiti na ravni proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (57) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so zato naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Jindal | 13,6 % |
| Chromeni | 36,9 % |
| Vse druge družbe | 36,9 % |

(57)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so zato naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Jindal

13,6 %

Chromeni

36,9 %

Vse druge družbe

36,9 %

3.3.   Indonezija

Indonezija

3.3.1.   Sodelovanje in uporaba člena 18 osnovne uredbe

Sodelovanje in uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (58) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so trije indonezijski proizvajalci izvozniki Komisiji predložili izpolnjen vprašalnik v določenem roku. Vendar eden od teh proizvajalcev izvoznikov, družba PT Bina Niaga Multiusaha, na večino vprašanj iz vprašalnika ni odgovorila. Dejansko je bila večina ključnih oddelkov v prejetem izpolnjenem vprašalniku praznih (vključno s seznamom posameznih prodajnih transakcij, preglednico proizvodnih stroškov in preglednico dobičkonosnosti), družba pa je odgovorila le na nekatera vprašanja. Ugotovljeno je bilo, da so bili poslani odgovori tako pomanjkljivi, kot da odgovora ne bi bilo. Zato je Komisija z dopisom z dne 20. novembra 2020 zadevno stran obvestila o razlogih za njeno namero, da ne bo upoštevala predloženih informacij in da bo družbo štela za nesodelujočo. Družbi PT Bina Niaga Multiusaha je bila dana možnost, da predloži dodatne pripombe, vendar se na ta dopis v določenem roku ni odzvala. |
| --- | --- |

(58)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so trije indonezijski proizvajalci izvozniki Komisiji predložili izpolnjen vprašalnik v določenem roku. Vendar eden od teh proizvajalcev izvoznikov, družba PT Bina Niaga Multiusaha, na večino vprašanj iz vprašalnika ni odgovorila. Dejansko je bila večina ključnih oddelkov v prejetem izpolnjenem vprašalniku praznih (vključno s seznamom posameznih prodajnih transakcij, preglednico proizvodnih stroškov in preglednico dobičkonosnosti), družba pa je odgovorila le na nekatera vprašanja. Ugotovljeno je bilo, da so bili poslani odgovori tako pomanjkljivi, kot da odgovora ne bi bilo. Zato je Komisija z dopisom z dne 20. novembra 2020 zadevno stran obvestila o razlogih za njeno namero, da ne bo upoštevala predloženih informacij in da bo družbo štela za nesodelujočo. Družbi PT Bina Niaga Multiusaha je bila dana možnost, da predloži dodatne pripombe, vendar se na ta dopis v določenem roku ni odzvala.

| (59) | Na podlagi navedenega sta se nazadnje za sodelujoča v preiskavi štela le preostala indonezijska proizvajalca izvoznika, tj. skupina IRNC in skupina Jindal Indonesia. Preiskava je pokazala, da sta ti dve strani pokrivali več kot 90 % obsega indonezijskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(59)

Na podlagi navedenega sta se nazadnje za sodelujoča v preiskavi štela le preostala indonezijska proizvajalca izvoznika, tj. skupina IRNC in skupina Jindal Indonesia. Preiskava je pokazala, da sta ti dve strani pokrivali več kot 90 % obsega indonezijskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave.

| (60) | Naslednje družbe, ki jih je skupina IRNC izrecno navedla kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, so bile vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:






  — | PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (v nadaljnjem besedilu: družba GCNS), ki proizvaja in dobavlja vroče valjane kolobarje (vložke, ne zadevni izdelek) družbi IRNC za proizvodnjo zadevnega izdelka; |
| --- | --- | --- |

(60)

Naslednje družbe, ki jih je skupina IRNC izrecno navedla kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, so bile vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:

—

PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (v nadaljnjem besedilu: družba GCNS), ki proizvaja in dobavlja vroče valjane kolobarje (vložke, ne zadevni izdelek) družbi IRNC za proizvodnjo zadevnega izdelka;

| — | PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (v nadaljnjem besedilu: družba ITSS), ki proizvaja in dobavlja vroče valjane kolobarje (vložke, ne zadevni izdelek) družbi IRNC za proizvodnjo zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

—

PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (v nadaljnjem besedilu: družba ITSS), ki proizvaja in dobavlja vroče valjane kolobarje (vložke, ne zadevni izdelek) družbi IRNC za proizvodnjo zadevnega izdelka;

| — | PT Sulawesi Mining Investment (v nadaljnjem besedilu: družba SMI), ki proizvaja in dobavlja bloke iz nerjavnega jekla družbi GCNS za proizvodnjo vroče valjanih kolobarjev, ter |
| --- | --- |

—

PT Sulawesi Mining Investment (v nadaljnjem besedilu: družba SMI), ki proizvaja in dobavlja bloke iz nerjavnega jekla družbi GCNS za proizvodnjo vroče valjanih kolobarjev, ter

| — | PT Tsingshan Steel Indonesia, ki proizvaja fero-nikelj ter ga dobavlja družbama ITSS in SMI za proizvodnjo blokov. |
| --- | --- |

—

PT Tsingshan Steel Indonesia, ki proizvaja fero-nikelj ter ga dobavlja družbama ITSS in SMI za proizvodnjo blokov.

| (61) | Med navzkrižnim preverjanjem na daljavo je Komisija ugotovila, da skupina IRNC Komisije ni obvestila o vpletenosti povezane družbe Tsingshan Holding Group Co. s sedežem na Kitajskem v dejavnosti, povezane z izdelkom v preiskavi. Informacije, ki jih družba ni predložila, so se štele za bistvene za določitev normalne vrednosti in izvozne cene skupine IRNC. |
| --- | --- |

(61)

Med navzkrižnim preverjanjem na daljavo je Komisija ugotovila, da skupina IRNC Komisije ni obvestila o vpletenosti povezane družbe Tsingshan Holding Group Co. s sedežem na Kitajskem v dejavnosti, povezane z izdelkom v preiskavi. Informacije, ki jih družba ni predložila, so se štele za bistvene za določitev normalne vrednosti in izvozne cene skupine IRNC.

| (62) | Zato je bila družba v skladu s členom 18 osnovne uredbe z dopisom z dne 23. marca 2021 obveščena o razlogih za namero Komisije, da z uporabo dostopnih dejstev izvede nekatere prilagoditve za popravek normalne vrednosti in izvozne cene, skupini IRNC pa je bila dana možnost, da predloži pripombe. |
| --- | --- |

(62)

Zato je bila družba v skladu s členom 18 osnovne uredbe z dopisom z dne 23. marca 2021 obveščena o razlogih za namero Komisije, da z uporabo dostopnih dejstev izvede nekatere prilagoditve za popravek normalne vrednosti in izvozne cene, skupini IRNC pa je bila dana možnost, da predloži pripombe.

| (63) | Družba je na dopis Komisije odgovorila 29. marca 2021. V odgovoru ni izpodbijala obstoja pomanjkljivosti, ki jih je Komisija navedla v dopisu. Vendar je odgovorila, da si pridržuje pravico, da pripombe predloži pozneje. |
| --- | --- |

(63)

Družba je na dopis Komisije odgovorila 29. marca 2021. V odgovoru ni izpodbijala obstoja pomanjkljivosti, ki jih je Komisija navedla v dopisu. Vendar je odgovorila, da si pridržuje pravico, da pripombe predloži pozneje.

| (64) | Naslednje družbe, ki jih je skupina Jindal Indonesia izrecno navedla, so sodelovale v preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov in so bile kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:






  — | PT Jindal Indonesia (v nadaljnjem besedilu: družba PTJ) je zadevni izdelek proizvajala v Indoneziji in ga na domačem trgu prodajala nepovezanim strankam. Družba PTJ je strankam v EU izvažala neposredno ali prek povezanih družb; |
| --- | --- | --- |

(64)

Naslednje družbe, ki jih je skupina Jindal Indonesia izrecno navedla, so sodelovale v preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov in so bile kot vpletene v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka vključene v preiskavo in navzkrižno preverjanje na daljavo:

—

PT Jindal Indonesia (v nadaljnjem besedilu: družba PTJ) je zadevni izdelek proizvajala v Indoneziji in ga na domačem trgu prodajala nepovezanim strankam. Družba PTJ je strankam v EU izvažala neposredno ali prek povezanih družb;

| — | Iberjindal S.L., povezani trgovec s sedežem v Španiji, ki izdelek v preiskavi kupuje od družbe PTJ ter ga nadalje prodaja nepovezanim in povezanim strankam v Uniji, in |
| --- | --- |

—

Iberjindal S.L., povezani trgovec s sedežem v Španiji, ki izdelek v preiskavi kupuje od družbe PTJ ter ga nadalje prodaja nepovezanim in povezanim strankam v Uniji, in

| — | JSL Global Commodities Pte. Ltd., povezani trgovec s sedežem v Singapurju, ki izdelek v preiskavi kupuje od družbe PTJ ter ga nadalje prodaja nepovezanim strankam v Uniji. |
| --- | --- |

—

JSL Global Commodities Pte. Ltd., povezani trgovec s sedežem v Singapurju, ki izdelek v preiskavi kupuje od družbe PTJ ter ga nadalje prodaja nepovezanim strankam v Uniji.

3.3.2.   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (65) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega njegovega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega njegovega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (66) | Na podlagi tega je bilo za vsakega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(66)

Na podlagi tega je bilo za vsakega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (67) | Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (68) | Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja posameznega sodelujočega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezno vrsto izdelka, ki je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja posameznega sodelujočega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezno vrsto izdelka, ki je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo.

| (69) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila celotno dejansko domačo prodajo ali pa zaradi cene ne bo upoštevala prodaje zunaj običajnega poteka trgovanja. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila celotno dejansko domačo prodajo ali pa zaradi cene ne bo upoštevala prodaje zunaj običajnega poteka trgovanja.

| (70) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(70)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih.

| (71) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(71)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave.

| (72) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(72)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od tehtanih povprečnih proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od tehtanih povprečnih proizvodnih stroškov na enoto.

| (73) | Kadar je bilo več kot 80 % domače prodaje na posamezno vrsto izdelka v obdobju preiskave dobičkonosne in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od tehtanih povprečnih proizvodnih stroškov na enoto, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 71, ali kot tehtano povprečje samo dobičkonosne prodaje v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 72. |
| --- | --- |

(73)

Kadar je bilo več kot 80 % domače prodaje na posamezno vrsto izdelka v obdobju preiskave dobičkonosne in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od tehtanih povprečnih proizvodnih stroškov na enoto, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 71, ali kot tehtano povprečje samo dobičkonosne prodaje v razmerah, opisanih v uvodni izjavi 72.

| (74) | Če določena vrsta izdelka na domačem trgu ni bila prodana v reprezentativnih količinah ali sploh ni bila prodana in če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja ali je ni bilo dovolj ter če je bila prodaja določene vrste izdelka opravljena po cenah, nižjih od proizvodnih stroškov na enoto, h katerim so bili dodani še zneski za prodajne, splošne in upravne stroške, kot je določeno v členu 2(2) in (4) osnovne uredbe, je Komisija računsko določila normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Če določena vrsta izdelka na domačem trgu ni bila prodana v reprezentativnih količinah ali sploh ni bila prodana in če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja ali je ni bilo dovolj ter če je bila prodaja določene vrste izdelka opravljena po cenah, nižjih od proizvodnih stroškov na enoto, h katerim so bili dodani še zneski za prodajne, splošne in upravne stroške, kot je določeno v členu 2(2) in (4) osnovne uredbe, je Komisija računsko določila normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (75) | Normalna vrednost na posamezno vrsto izdelka je bila izračunana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSU), ki so sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma nastali v obdobju preiskave pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja, ter |
| --- | --- | --- |

(75)

Normalna vrednost na posamezno vrsto izdelka je bila izračunana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSU), ki so sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma nastali v obdobju preiskave pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja, ter

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki sta ga v obdobju preiskave sodelujoča proizvajalca izvoznika ustvarila pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki sta ga v obdobju preiskave sodelujoča proizvajalca izvoznika ustvarila pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja.

| (76) | Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni stroški PSU ter dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja, za navedene vrste izdelkov. Za vrste izdelkov, ki se sploh niso prodajale na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovanja prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje stroškov PSU in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(76)

Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni stroški PSU ter dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja, za navedene vrste izdelkov. Za vrste izdelkov, ki se sploh niso prodajale na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovanja prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje stroškov PSU in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja.

3.3.3.   Izvozna cena

Izvozna cena

| (77) | Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neodvisnim strankam neposredno ali prek povezanih družb. |
| --- | --- |

(77)

Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neodvisnim strankam neposredno ali prek povezanih družb.

| (78) | Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, in proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb s sedežem v tretji državi, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(78)

Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, in proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb s sedežem v tretji državi, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Unijo.

| (79) | Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU in razumnim dobičkom. |
| --- | --- |

(79)

Za proizvajalce izvoznike, ki so zadevni izdelek izvažali v Unijo prek povezanih družb, ki so delovale kot uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so bile prilagoditve cene izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU in razumnim dobičkom.

3.3.4.   Primerjava

Primerjava

| (80) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.

| (81) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvozna cena je bila prilagojena za provizijo povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 78). |
| --- | --- |

(81)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvozna cena je bila prilagojena za provizijo povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 78).

| (82) | Prilagoditve normalne vrednosti in izvozne cene so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita, bančne stroške in stroške pretvorbe, kadar je bilo to primerno, ter popuste, vključno s preloženimi popusti, kadar so vplivali na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(82)

Prilagoditve normalne vrednosti in izvozne cene so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kredita, bančne stroške in stroške pretvorbe, kadar je bilo to primerno, ter popuste, vključno s preloženimi popusti, kadar so vplivali na primerljivost cen.

| (83) | Na podlagi dokazov navzkrižnega preverjanja na daljavo je bilo ugotovljeno, da so ugotovitve preverjanja na daljavo v zvezi s povezano družbo družbe Jindal India s sedežem v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 zgoraj, vplivale tudi na določeno prodajo skupine Jindal Indonesia v Unijo. V skladu s členom 18 osnovne uredbe so bila za dopolnitev informacij v zvezi s to družbo uporabljena dostopna dejstva. Enako velja za manjkajoče informacije v zvezi s skupino IRNC, kot je navedeno v uvodnih izjavah 61 do 63 zgoraj. |
| --- | --- |

(83)

Na podlagi dokazov navzkrižnega preverjanja na daljavo je bilo ugotovljeno, da so ugotovitve preverjanja na daljavo v zvezi s povezano družbo družbe Jindal India s sedežem v tretji državi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 35 zgoraj, vplivale tudi na določeno prodajo skupine Jindal Indonesia v Unijo. V skladu s členom 18 osnovne uredbe so bila za dopolnitev informacij v zvezi s to družbo uporabljena dostopna dejstva. Enako velja za manjkajoče informacije v zvezi s skupino IRNC, kot je navedeno v uvodnih izjavah 61 do 63 zgoraj.

3.3.5.   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (84) | Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je za sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (85) | Stopnja sodelovanja se je v tem primeru štela za visoko, ker je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 90 % celotnega obsega uvoza iz Indonezije v obdobju preiskave. Zato je Komisija preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(85)

Stopnja sodelovanja se je v tem primeru štela za visoko, ker je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 90 % celotnega obsega uvoza iz Indonezije v obdobju preiskave. Zato je Komisija preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (86) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so zato naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Jindal | 20,2 % |
| Skupina IRNC | 19,9 % |
| Vse druge družbe | 20,2 % |

(86)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so zato naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Skupina Jindal

20,2 %

Skupina IRNC

19,9 %

Vse druge družbe

20,2 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1.   Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

| (87) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji proizvajalo 13 znanih proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji proizvajalo 13 znanih proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (88) | Ugotovljeno je bilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 3,1 milijona ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, in sicer izpolnjenih vprašalnikov, prejetih od združenja Eurofer in vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so bili navzkrižno preverjeni na daljavo. |
| --- | --- |

(88)

Ugotovljeno je bilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 3,1 milijona ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, in sicer izpolnjenih vprašalnikov, prejetih od združenja Eurofer in vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so bili navzkrižno preverjeni na daljavo.

| (89) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Gre za vertikalno integrirane proizvajalce. |
| --- | --- |

(89)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Gre za vertikalno integrirane proizvajalce.

4.2.   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (90) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: (a) navzkrižno preverjenih podatkov združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam, ne glede na to, ali gre za neposredno ali posredno prodajo, ki so bili delno navzkrižno preverjeni z vzorčenimi proizvajalci Unije, ter (b) uvoza izdelka v preiskavi iz vseh tretjih držav v Unijo, kot je poročal Eurostat. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: (a) navzkrižno preverjenih podatkov združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam, ne glede na to, ali gre za neposredno ali posredno prodajo, ki so bili delno navzkrižno preverjeni z vzorčenimi proizvajalci Unije, ter (b) uvoza izdelka v preiskavi iz vseh tretjih držav v Unijo, kot je poročal Eurostat.

| (91) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije | 3 873 092 | 3 717 114 | 3 442 541 | 3 206 766 |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 83 |
| Vir: združenje Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije in Eurostat. |

(91)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2017

2018

2019

OP

Potrošnja Unije

3 873 092

3 717 114

3 442 541

3 206 766

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

83

83

Vir: združenje Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije in Eurostat.

Vir:

| (92) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %.

4.3.   Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz iz zadevnih držav

4.3.1.   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (93) | Komisija je preučila, ali naj se uvoz SSCR s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je preučila, ali naj se uvoz SSCR s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (94) | Navedena določba določa, da se uvoz iz več kot ene države kumulativno oceni le, če se ugotovi:






  (a) | da je stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake od teh držav, večja od de minimis, kot je opredeljen v členu 9(3), in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv ter |
| --- | --- | --- |

(94)

Navedena določba določa, da se uvoz iz več kot ene države kumulativno oceni le, če se ugotovi:

(a)

da je stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake od teh držav, večja od de minimis, kot je opredeljen v členu 9(3), in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv ter

de minimis

| (b) | da je kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna glede na konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Unije. |
| --- | --- |

(b)

da je kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna glede na konkurenčne pogoje med uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Unije.

| (95) | Stopnje dampinga, ugotovljene v zvezi z uvozom iz vsake od obeh zadevnih držav, so povzete v uvodnih izjavah 57 in 86. Vse so nad pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Stopnje dampinga, ugotovljene v zvezi z uvozom iz vsake od obeh zadevnih držav, so povzete v uvodnih izjavah 57 in 86. Vse so nad pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe.

de minimis

| (96) | Obseg uvoza iz vsake od obeh zadevnih držav ni bil zanemarljiv. Tržni delež uvoza v obdobju preiskave je znašal 3,4 % za Indijo in 2,8 % za Indonezijo. |
| --- | --- |

(96)

Obseg uvoza iz vsake od obeh zadevnih držav ni bil zanemarljiv. Tržni delež uvoza v obdobju preiskave je znašal 3,4 % za Indijo in 2,8 % za Indonezijo.

| (97) | Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz vsake od obeh zadevnih držav ter med tem uvozom in podobnim izdelkom iz Unije so bili podobni. Dejansko so SSCR s poreklom iz Indije in Indonezije konkurirali med seboj, ko so se uvažali za prodajo na trgu Unije, in s podobnim izdelkom, ki ga proizvaja industrija Unije, saj se vsi prodajajo podobnim kategorijam strank. |
| --- | --- |

(97)

Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz vsake od obeh zadevnih držav ter med tem uvozom in podobnim izdelkom iz Unije so bili podobni. Dejansko so SSCR s poreklom iz Indije in Indonezije konkurirali med seboj, ko so se uvažali za prodajo na trgu Unije, in s podobnim izdelkom, ki ga proizvaja industrija Unije, saj se vsi prodajajo podobnim kategorijam strank.

| (98) | Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz zadevnih držav pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda. |
| --- | --- |

(98)

Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz zadevnih držav pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.

4.3.2.   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (99) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen s primerjavo obsega uvoza s potrošnjo Unije. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen s primerjavo obsega uvoza s potrošnjo Unije.

| (100) | Uvoz iz zadevnih držav se je v zadevnem obdobju gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 114 865 | 120 729 | 105 359 | 108 885 |
| Indeks | 100 | 105 | 92 | 95 |
| Tržni delež | 3,0 % | 3,2 % | 3,1 % | 3,4 % |
| Indeks | 100 | 110 | 103 | 114 |
| Indonezija | 13 830 | 34 648 | 72 739 | 89 131 |
| Indeks | 100 | 251 | 526 | 644 |
| Tržni delež | 0,4 % | 0,9 % | 2,1 % | 2,8 % |
| Indeks | 100 | 261 | 592 | 778 |
| Skupaj zadevni državi | 128 695 | 155 377 | 178 098 | 198 016 |
| Indeks | 100 | 121 | 138 | 154 |
| Tržni delež | 3,3 % | 4,2 % | 5,2 % | 6,2 % |
| Indeks | 100 | 126 | 156 | 186 |
| Vir: Eurostat. |

(100)

Uvoz iz zadevnih držav se je v zadevnem obdobju gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2017

2018

2019

OP

Indija

114 865

120 729

105 359

108 885

Indeks

Indeks

100

100

105

105

92

92

95

95

Tržni delež

3,0 %

3,2 %

3,1 %

3,4 %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

103

103

114

114

Indonezija

13 830

34 648

72 739

89 131

Indeks

Indeks

100

100

251

251

526

526

644

644

Tržni delež

0,4 %

0,9 %

2,1 %

2,8 %

Indeks

Indeks

100

100

261

261

592

592

778

778

Skupaj zadevni državi

128 695

155 377

178 098

198 016

Indeks

Indeks

100

100

121

121

138

138

154

154

Tržni delež

3,3 %

4,2 %

5,2 %

6,2 %

Indeks

Indeks

100

100

126

126

156

156

186

186

Vir: Eurostat.

Vir:

| (101) | Uvoz iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 54 %, kar jima je omogočilo povečanje skupnega tržnega deleža s 3,3 % leta 2017 na 6,2 % v OP. To povečanje obsega uvoza in tržnega deleža je mogoče pripisati uvozu iz Indonezije – obseg uvoza iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 6,5-krat, njegov tržni delež pa se je z 0,4 % povečal na 2,8 %. Uvoz iz Indije se je med letoma 2017 in 2018 povečal, nato pa se je zmanjšal. To je v obravnavanem obdobju povzročilo skupno zmanjšanje v absolutnem smislu. Komisija je 1. februarja 2019 objavila uredbo o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (6). Indija je za izdelek v preiskavi prejela tarifno kvoto za posamezno državo, s katero se je uvoz, za katerega velja dajatev v okviru kvote, omejil na raven, ki je nižja od ravni iz leta 2018. Ker za Indonezijo ni veljala tarifna kvota za posamezno državo, temveč kvota za vse druge države, njen uvoz ni bil tako omejen kot indijski. Vendar je bil padec indijskega uvoza manj izrazit, saj se je potrošnja Unije na splošno zmanjšala, zato se je tržni delež Indije kljub temu nekoliko povečal, in sicer s 3 % leta 2017 na 3,4 % v OP. |
| --- | --- |

(101)

Uvoz iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 54 %, kar jima je omogočilo povečanje skupnega tržnega deleža s 3,3 % leta 2017 na 6,2 % v OP. To povečanje obsega uvoza in tržnega deleža je mogoče pripisati uvozu iz Indonezije – obseg uvoza iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 6,5-krat, njegov tržni delež pa se je z 0,4 % povečal na 2,8 %. Uvoz iz Indije se je med letoma 2017 in 2018 povečal, nato pa se je zmanjšal. To je v obravnavanem obdobju povzročilo skupno zmanjšanje v absolutnem smislu. Komisija je 1. februarja 2019 objavila uredbo o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (6). Indija je za izdelek v preiskavi prejela tarifno kvoto za posamezno državo, s katero se je uvoz, za katerega velja dajatev v okviru kvote, omejil na raven, ki je nižja od ravni iz leta 2018. Ker za Indonezijo ni veljala tarifna kvota za posamezno državo, temveč kvota za vse druge države, njen uvoz ni bil tako omejen kot indijski. Vendar je bil padec indijskega uvoza manj izrazit, saj se je potrošnja Unije na splošno zmanjšala, zato se je tržni delež Indije kljub temu nekoliko povečal, in sicer s 3 % leta 2017 na 3,4 % v OP.

6

4.3.3.   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (102) | Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata. Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v zadevnem obdobju se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Cene uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono) | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 2 080 | 2 173 | 2 075 | 2 073 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Indonezija | 1 818 | 1 923 | 1 917 | 1 962 |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 108 |
| Povprečje zadevnih držav | 2 052 | 2 117 | 2 010 | 2 023 |
| Indeks | 100 | 103 | 98 | 99 |
| Vir: Eurostat. |

(102)

Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata. Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v zadevnem obdobju se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Cene uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)

Cene uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)

2017

2018

2019

OP

Indija

2 080

2 173

2 075

2 073

Indeks

Indeks

100

100

104

104

100

100

100

100

Indonezija

1 818

1 923

1 917

1 962

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

108

108

Povprečje zadevnih držav

2 052

2 117

2 010

2 023

Indeks

Indeks

100

100

103

103

98

98

99

99

Vir: Eurostat.

Vir:

| (103) | V primeru Indije so se povprečne uvozne cene med letoma 2017 in 2018 zvišale za 4 %, vendar so v celotnem obravnavanem obdobju ostale stabilne, medtem ko so se v primeru Indonezije zvišale za 8 %. Kljub temu so bile v celotnem obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene iz obeh zadevnih držav dosledno nižje od cen proizvajalcev Unije (glej preglednico 7). |
| --- | --- |

(103)

V primeru Indije so se povprečne uvozne cene med letoma 2017 in 2018 zvišale za 4 %, vendar so v celotnem obravnavanem obdobju ostale stabilne, medtem ko so se v primeru Indonezije zvišale za 8 %. Kljub temu so bile v celotnem obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene iz obeh zadevnih držav dosledno nižje od cen proizvajalcev Unije (glej preglednico 7).

| (104) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(104)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka treh vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (105) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pri primerjavi so bile ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,8 % in 13,4 % za indijska proizvajalca izvoznika ter 12,0 % in 12,4 % za indonezijska proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(105)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pri primerjavi so bile ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 4,8 % in 13,4 % za indijska proizvajalca izvoznika ter 12,0 % in 12,4 % za indonezijska proizvajalca izvoznika.

4.4.   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1.   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (106) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (107) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(107)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (108) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika združenja Eurofer v zvezi s proizvajalci Unije, po potrebi navzkrižno preverjenih z izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Oba sklopa podatkov sta bila navzkrižno preverjena na daljavo in ugotovljeno je bilo, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika združenja Eurofer v zvezi s proizvajalci Unije, po potrebi navzkrižno preverjenih z izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Oba sklopa podatkov sta bila navzkrižno preverjena na daljavo in ugotovljeno je bilo, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (109) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(109)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.

| (110) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(110)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb.

4.4.2.   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (111) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna proizvodnja v Uniji (v tonah) | 3 708 262 | 3 640 429 | 3 379 817 | 3 111 804 |
| Indeks | 100 | 98 | 91 | 84 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 4 405 623 | 4 517 379 | 4 530 146 | 4 572 365 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 84 % | 81 % | 75 % | 68 % |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 81 |
| Vir: združenje Eurofer. |

(111)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2017

2018

2019

OP

Skupna proizvodnja v Uniji (v tonah)

3 708 262

3 640 429

3 379 817

3 111 804

Indeks

Indeks

100

100

98

98

91

91

84

84

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

4 405 623

4 517 379

4 530 146

4 572 365

Indeks

Indeks

100

100

103

103

103

103

104

104

Izkoriščenost zmogljivosti

84 %

81 %

75 %

68 %

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

81

81

Vir: združenje Eurofer.

Vir:

| (112) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšal, in sicer za 16 %. Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na dejansko zmogljivost, kar kaže, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki v industriji veljajo za standardne. Po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz SSCR iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana leta 2015 (7) so nekateri proizvajalci Unije začeli posodabljati svojo proizvodno zmogljivost. Ta posodobitev je v obravnavanem obdobju povzročila rahlo povečanje proizvodne zmogljivosti, in sicer za 4 %. |
| --- | --- |

(112)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšal, in sicer za 16 %. Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na dejansko zmogljivost, kar kaže, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki v industriji veljajo za standardne. Po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz SSCR iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana leta 2015 (7) so nekateri proizvajalci Unije začeli posodabljati svojo proizvodno zmogljivost. Ta posodobitev je v obravnavanem obdobju povzročila rahlo povečanje proizvodne zmogljivosti, in sicer za 4 %.

7

| (113) | Zaradi zmanjšane proizvodnje in rahlo povečane zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 19 % in v OP padla pod 70 %. |
| --- | --- |

(113)

Zaradi zmanjšane proizvodnje in rahlo povečane zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 19 % in v OP padla pod 70 %.

4.4.2.2.   Obseg prodaje in tržni delež

| (114) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje industrije Unije (v tonah) | 2 735 448 | 2 711 044 | 2 530 259 | 2 330 537 |
| Indeks | 100 | 99 | 92 | 85 |
| Tržni delež | 70,6 % | 72,9 % | 73,5 % | 72,7 % |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 103 |
| Vir: združenje Eurofer in Eurostat. |

(114)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2017

2018

2019

OP

Obseg prodaje industrije Unije (v tonah)

2 735 448

2 711 044

2 530 259

2 330 537

Indeks

Indeks

100

100

99

99

92

92

85

85

Tržni delež

70,6 %

72,9 %

73,5 %

72,7 %

Indeks

Indeks

100

100

103

103

104

104

103

103

Vir: združenje Eurofer in Eurostat.

Vir:

| (115) | Obseg prodaje industrije Unije se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 15 %. |
| --- | --- |

(115)

Obseg prodaje industrije Unije se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 15 %.

| (116) | Industriji Unije pa je uspelo ohraniti in celo nekoliko povečati svoj tržni delež v obravnavanem obdobju, in sicer za 2,1 odstotne točke, saj se je potrošnja zmanjšala celo bolj kot obseg prodaje industrije Unije, poleg tega pa je prodaja Unije delno nadomestila uvoz iz drugih držav, ki niso zadevni državi. |
| --- | --- |

(116)

Industriji Unije pa je uspelo ohraniti in celo nekoliko povečati svoj tržni delež v obravnavanem obdobju, in sicer za 2,1 odstotne točke, saj se je potrošnja zmanjšala celo bolj kot obseg prodaje industrije Unije, poleg tega pa je prodaja Unije delno nadomestila uvoz iz drugih držav, ki niso zadevni državi.

4.4.2.3.   Rast

| (117) | Zgoraj navedeni podatki v zvezi z obsegom proizvodnje in prodaje v absolutnem smislu, ki kažejo jasen trend zmanjševanja v obravnavanem obdobju, so dokaz za to, da industrija Unije ni mogla rasti v absolutnem smislu. Rahlo povečanje potrošnje je bilo mogoče le zato, ker se je industrija Unije odločila, da se bo na cenovni pritisk dampinškega uvoza odzvala z znižanjem svojih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(117)

Zgoraj navedeni podatki v zvezi z obsegom proizvodnje in prodaje v absolutnem smislu, ki kažejo jasen trend zmanjševanja v obravnavanem obdobju, so dokaz za to, da industrija Unije ni mogla rasti v absolutnem smislu. Rahlo povečanje potrošnje je bilo mogoče le zato, ker se je industrija Unije odločila, da se bo na cenovni pritisk dampinškega uvoza odzvala z znižanjem svojih prodajnih cen.

4.4.2.4.   Zaposlenost in produktivnost

| (118) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 13 411 | 13 495 | 13 968 | 13 660 |
| Indeks | 100 | 101 | 104 | 102 |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 277 | 270 | 242 | 228 |
| Indeks | 100 | 98 | 88 | 82 |
| Vir: združenje Eurofer. |

(118)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2017

2018

2019

OP

Število zaposlenih

13 411

13 495

13 968

13 660

Indeks

Indeks

100

100

101

101

104

104

102

102

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

277

270

242

228

Indeks

Indeks

100

100

98

98

88

88

82

82

Vir: združenje Eurofer.

Vir:

| (119) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije, povezana s proizvodnjo SSCR, se je med letoma 2017 in 2019 povečala za 4 %, med letom 2019 in OP pa se je zmanjšala za 2 odstotni točki, zaradi česar se je v obravnavanem obdobju povečala za 2 %. Zaradi močnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena v tonah na zaposlenega na leto (v ekvivalentu polnega delovnega časa), znatno zmanjšala, in sicer za 18 %. |
| --- | --- |

(119)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije, povezana s proizvodnjo SSCR, se je med letoma 2017 in 2019 povečala za 4 %, med letom 2019 in OP pa se je zmanjšala za 2 odstotni točki, zaradi česar se je v obravnavanem obdobju povečala za 2 %. Zaradi močnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena v tonah na zaposlenega na leto (v ekvivalentu polnega delovnega časa), znatno zmanjšala, in sicer za 18 %.

4.4.2.5.   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (120) | Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Učinek višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav ni bil zanemarljiv. |
| --- | --- |

(120)

Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Učinek višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav ni bil zanemarljiv.

de minimis

| (121) | Uvoz SSCR je že bil predmet protidampinške preiskave. Komisija je ugotovila, da je na položaj industrije Unije v letu 2013 znatno vplival dampinški uvoz iz LRK in Tajvana, zaradi česar so bili oktobra 2015 uvedeni dokončni protidampinški ukrepi za uvoz iz teh držav (8). Zato ni verjetno, da bi navedene dampinške prakse v obravnavanem obdobju opazno vplivale na položaj industrije Unije. Trenutno poteka pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (9). |
| --- | --- |

(121)

Uvoz SSCR je že bil predmet protidampinške preiskave. Komisija je ugotovila, da je na položaj industrije Unije v letu 2013 znatno vplival dampinški uvoz iz LRK in Tajvana, zaradi česar so bili oktobra 2015 uvedeni dokončni protidampinški ukrepi za uvoz iz teh držav (8). Zato ni verjetno, da bi navedene dampinške prakse v obravnavanem obdobju opazno vplivale na položaj industrije Unije. Trenutno poteka pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (9).

8

9

4.4.3.   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1.   Cene in dejavniki, ki so vplivali na cene

| (122) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 7


  Prodajne cene v Uniji | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono) | 2 252 | 2 312 | 2 206 | 2 175 |
| Indeks | 100 | 103 | 98 | 97 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | 1 958 | 2 064 | 2 019 | 2 013 |
| Indeks | 100 | 105 | 103 | 103 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(122)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2017

2018

2019

OP

Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)

2 252

2 312

2 206

2 175

Indeks

Indeks

100

100

103

103

98

98

97

97

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

1 958

2 064

2 019

2 013

Indeks

Indeks

100

100

105

105

103

103

103

103

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir

| (123) | Po rahlem 3-odstotnem povečanju med letoma 2017 in 2018 so se povprečne prodajne cene na enoto od leta 2018 do OP znižale za 6 %, zaradi česar so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %. V istem obdobju so se proizvodni stroški sočasno povečali za 5 %, nato pa so se ustalili na ravni stroškov, ki je bila za 3 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje stroškov je bilo v veliki meri posledica precejšnjega povišanja cen surovin, kot sta nikelj in fero-krom. Industrija Unije zaradi oviranja dviga cen kot posledice dampinškega uvoza tega povečanja stroškov ni mogla prenesti na svoje prodajne cene in jih je bila celo prisiljena znižati. |
| --- | --- |

(123)

Po rahlem 3-odstotnem povečanju med letoma 2017 in 2018 so se povprečne prodajne cene na enoto od leta 2018 do OP znižale za 6 %, zaradi česar so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %. V istem obdobju so se proizvodni stroški sočasno povečali za 5 %, nato pa so se ustalili na ravni stroškov, ki je bila za 3 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje stroškov je bilo v veliki meri posledica precejšnjega povišanja cen surovin, kot sta nikelj in fero-krom. Industrija Unije zaradi oviranja dviga cen kot posledice dampinškega uvoza tega povečanja stroškov ni mogla prenesti na svoje prodajne cene in jih je bila celo prisiljena znižati.

4.4.3.2.   Stroški dela

| (124) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na EPDČ (v EUR) | 72 366 | 70 663 | 71 659 | 70 324 |
| Indeks | 100 | 98 | 99 | 97 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(124)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2017

2018

2019

OP

Povprečni stroški dela na EPDČ (v EUR)

72 366

70 663

71 659

70 324

Indeks

Indeks

100

100

98

98

99

99

97

97

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (125) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se pri vzorčenih proizvajalcih Unije v obravnavanem obdobju znižali za 3 %. To kaže, da so proizvajalci Unije lahko znižali stroške dela v odziv na vse slabše tržne razmere, da bi tako omejili škodo. |
| --- | --- |

(125)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se pri vzorčenih proizvajalcih Unije v obravnavanem obdobju znižali za 3 %. To kaže, da so proizvajalci Unije lahko znižali stroške dela v odziv na vse slabše tržne razmere, da bi tako omejili škodo.

4.4.3.3.   Zaloge

| (126) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 9


  Zaloge | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 125 626 | 148 777 | 125 480 | 98 835 |
| Indeks | 100 | 118 | 100 | 79 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 5,54 % | 6,53 % | 6,09 % | 5,13 % |
| Indeks | 100 | 118 | 110 | 93 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

(126)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaloge

Zaloge

2017

2018

2019

OP

Končne zaloge (v tonah)

125 626

148 777

125 480

98 835

Indeks

Indeks

100

100

118

118

100

100

79

79

Končne zaloge kot delež proizvodnje

5,54 %

6,53 %

6,09 %

5,13 %

Indeks

Indeks

100

100

118

118

110

110

93

93

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (127) | V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 21 %. Ta trend je sledil zmanjšanju obsega proizvodnje. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to panogo. To potrjuje tudi analiza gibanja končnih zalog kot deleža proizvodnje. Kot je razvidno iz navedenega, se je ta kazalnik v obravnavanem obdobju gibal med 5 in 7 % obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(127)

V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 21 %. Ta trend je sledil zmanjšanju obsega proizvodnje. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to panogo. To potrjuje tudi analiza gibanja končnih zalog kot deleža proizvodnje. Kot je razvidno iz navedenega, se je ta kazalnik v obravnavanem obdobju gibal med 5 in 7 % obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije.

4.4.3.4.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe ter donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 10

Preglednica 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

| | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) | 7,6 % | 6,0 % | 1,5 % | 0,4 % |
| Indeks | 100 | 79 | 19 | 6 |
| Denarni tok (v EUR) | 387 200 359 | 273 674 277 | 237 840 311 | 184 024 688 |
| Indeks | 100 | 71 | 61 | 48 |
| Naložbe (v EUR) | 111 578 442 | 111 637 871 | 96 541 925 | 96 585 152 |
| Indeks | 100 | 100 | 87 | 87 |
| Donosnost naložb | 20 % | 15 % | 6 % | 4 % |
| Indeks | 100 | 75 | 31 | 20 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije. |

2017

2018

2019

OP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje)

7,6 %

6,0 %

1,5 %

0,4 %

Indeks

Indeks

100

100

79

79

19

19

6

6

Denarni tok (v EUR)

387 200 359

273 674 277

237 840 311

184 024 688

Indeks

Indeks

100

100

71

71

61

61

48

48

Naložbe (v EUR)

111 578 442

111 637 871

96 541 925

96 585 152

Indeks

Indeks

100

100

100

100

87

87

87

87

Donosnost naložb

20 %

15 %

6 %

4 %

Indeks

Indeks

100

100

75

75

31

31

20

20

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

Vir:

| (128) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (129) | Skupna dobičkonosnost se je zmanjšala s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OP. Kot je navedeno v oddelku 4.3.3, je ta padec sovpadal s povečanjem obsega uvoza iz zadevnih držav in njunega tržnega deleža po nelojalno znižanih prodajnih cenah. |
| --- | --- |

(129)

Skupna dobičkonosnost se je zmanjšala s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OP. Kot je navedeno v oddelku 4.3.3, je ta padec sovpadal s povečanjem obsega uvoza iz zadevnih držav in njunega tržnega deleža po nelojalno znižanih prodajnih cenah.

| (130) | Vsi drugi finančni kazalniki, tj. denarni tok, naložbe in donos na sredstva, so očitno sledili istemu trendu upadanja. |
| --- | --- |

(130)

Vsi drugi finančni kazalniki, tj. denarni tok, naložbe in donos na sredstva, so očitno sledili istemu trendu upadanja.

| (131) | Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, tako da je bil v OP za 52 % nižji kot na začetku obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(131)

Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, tako da je bil v OP za 52 % nižji kot na začetku obdobja preiskave.

| (132) | Naložbe so neto knjigovodska vrednost sredstev. Potem ko so med letoma 2017 in 2018 ostale stabilne, so se med letoma 2018 in 2019 močno zmanjšale, in sicer za 13 odstotnih točk. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb, ki izraža stopnjo amortizacije sredstev. V obravnavanem obdobju se je stalno in znatno zmanjševala, in sicer za 80 %. |
| --- | --- |

(132)

Naložbe so neto knjigovodska vrednost sredstev. Potem ko so med letoma 2017 in 2018 ostale stabilne, so se med letoma 2018 in 2019 močno zmanjšale, in sicer za 13 odstotnih točk. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb, ki izraža stopnjo amortizacije sredstev. V obravnavanem obdobju se je stalno in znatno zmanjševala, in sicer za 80 %.

| (133) | Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije med letom 2017 in obdobjem preiskave je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije je kapitalsko intenzivna, poleg tega so zanjo značilne znatne naložbe. Donosnost naložb v obravnavanem obdobju ne zadostuje za kritje takih znatnih naložb. |
| --- | --- |

(133)

Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije med letom 2017 in obdobjem preiskave je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije je kapitalsko intenzivna, poleg tega so zanjo značilne znatne naložbe. Donosnost naložb v obravnavanem obdobju ne zadostuje za kritje takih znatnih naložb.

4.5.   Ugotovitve o škodi

Ugotovitve o škodi

| (134) | Preiskava je pokazala, da se je industrija Unije lahko odzvala na cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza iz Indije in Indonezije le z znižanjem svojih prodajnih cen, da bi ohranila (in celo nekoliko povečala) svoj tržni delež v obravnavanem obdobju. Učinek dampinškega uvoza je v obdobju preiskave na trgu Unije povzročil oviranje dviga cen v smislu člena 3(3) osnovne uredbe. Cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, pod pogoji poštene konkurence pa bi se predvidoma zvišale v razmerju, primerljivem z rastjo proizvodnih stroškov, ki so se zvišali za 3 %. Te razmere so močno vplivale na dobičkonosnost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 94 % in v obdobju preiskave padla na zelo nizko in nevzdržno raven. |
| --- | --- |

(134)

Preiskava je pokazala, da se je industrija Unije lahko odzvala na cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza iz Indije in Indonezije le z znižanjem svojih prodajnih cen, da bi ohranila (in celo nekoliko povečala) svoj tržni delež v obravnavanem obdobju. Učinek dampinškega uvoza je v obdobju preiskave na trgu Unije povzročil oviranje dviga cen v smislu člena 3(3) osnovne uredbe. Cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, pod pogoji poštene konkurence pa bi se predvidoma zvišale v razmerju, primerljivem z rastjo proizvodnih stroškov, ki so se zvišali za 3 %. Te razmere so močno vplivale na dobičkonosnost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 94 % in v obdobju preiskave padla na zelo nizko in nevzdržno raven.

| (135) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, obseg prodaje in obseg proizvodnje industrije Unije pa sta prav tako sledila temu trendu. Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi pozitivnih obetov za industrijo Unije po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK in Tajvana leta 2015. |
| --- | --- |

(135)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, obseg prodaje in obseg proizvodnje industrije Unije pa sta prav tako sledila temu trendu. Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi pozitivnih obetov za industrijo Unije po uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK in Tajvana leta 2015.

| (136) | Vendar sta se v obravnavanem obdobju močno zmanjšali produktivnost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije. Te vse slabše rezultate je mogoče v manjši meri pojasniti z majhnim povečanjem zaposlenosti in zmogljivosti, glavni vzrok zanje pa sta bila zmanjšanje potrošnje Unije in hkratno povečanje uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(136)

Vendar sta se v obravnavanem obdobju močno zmanjšali produktivnost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije. Te vse slabše rezultate je mogoče v manjši meri pojasniti z majhnim povečanjem zaposlenosti in zmogljivosti, glavni vzrok zanje pa sta bila zmanjšanje potrošnje Unije in hkratno povečanje uvoza iz zadevnih držav.

| (137) | Vendar pa so finančni kazalniki proizvajalcev Unije tisti, ki v celoti prikazujejo povzročeno škodo. Za industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju povečali proizvodni stroški, kar je skupaj z znižanjem prodajnih cen povzročilo padec dobičkonosnosti s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OP. Podobno negativno gibanje je mogoče opaziti v povezavi z drugimi finančnimi kazalniki: naložbe (– 13 %), donosnost naložb (– 80 %) in denarni tok (– 52 %). |
| --- | --- |

(137)

Vendar pa so finančni kazalniki proizvajalcev Unije tisti, ki v celoti prikazujejo povzročeno škodo. Za industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju povečali proizvodni stroški, kar je skupaj z znižanjem prodajnih cen povzročilo padec dobičkonosnosti s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OP. Podobno negativno gibanje je mogoče opaziti v povezavi z drugimi finančnimi kazalniki: naložbe (– 13 %), donosnost naložb (– 80 %) in denarni tok (– 52 %).

| (138) | V skladu s tem kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo, saj je kljub naraščajočim proizvodnim stroškom znižala svoje prodajne cene, kar je povzročilo padec njene dobičkonosnosti, to pa je negativno vplivalo na naložbe, donosnost naložb in denarni tok. |
| --- | --- |

(138)

V skladu s tem kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo, saj je kljub naraščajočim proizvodnim stroškom znižala svoje prodajne cene, kar je povzročilo padec njene dobičkonosnosti, to pa je negativno vplivalo na naložbe, donosnost naložb in denarni tok.

| (139) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (140) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi, ali bi lahko industriji Unije istočasno povzročali škodo tudi drugi znani dejavniki. Komisija je zagotovila, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, zmanjšanje potrošnje, izvozna učinkovitost industrije Unije, zvišanje stroškov surovin in konkurenčno ravnanje industrije Unije v zvezi s cenami. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi, ali bi lahko industriji Unije istočasno povzročali škodo tudi drugi znani dejavniki. Komisija je zagotovila, da morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, zmanjšanje potrošnje, izvozna učinkovitost industrije Unije, zvišanje stroškov surovin in konkurenčno ravnanje industrije Unije v zvezi s cenami.

5.1.   Učinki dampinškega uvoza

Učinki dampinškega uvoza

| (141) | Uvoz iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 50 %, njegov tržni delež pa se je skoraj podvojil. To povečanje tržnega deleža je bilo na škodo uvoza iz tretjih držav. Vendar je dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav ustvaril cenovni pritisk na industrijo Unije. Cene uvoza iz Indije in Indonezije so bile v obravnavanem obdobju za 5 do 19 % nižje od cen industrije Unije. Zaradi teh uvoznih cen proizvajalci Unije niso bili le nezmožni upoštevati zvišanja stroškov surovin v svojih cenah, ampak so bili celo prisiljeni znižati svoje prodajne cene, da bi ohranili tržni delež. |
| --- | --- |

(141)

Uvoz iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 50 %, njegov tržni delež pa se je skoraj podvojil. To povečanje tržnega deleža je bilo na škodo uvoza iz tretjih držav. Vendar je dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav ustvaril cenovni pritisk na industrijo Unije. Cene uvoza iz Indije in Indonezije so bile v obravnavanem obdobju za 5 do 19 % nižje od cen industrije Unije. Zaradi teh uvoznih cen proizvajalci Unije niso bili le nezmožni upoštevati zvišanja stroškov surovin v svojih cenah, ampak so bili celo prisiljeni znižati svoje prodajne cene, da bi ohranili tržni delež.

| (142) | Zato se je dobičkonosnost proizvajalcev Unije, ki je bila leta 2017 na razmeroma visoki ravni, v OP zmanjšala na skoraj nič, kar je dodatno negativno vplivalo na vse finančne kazalnike zadevnih družb. |
| --- | --- |

(142)

Zato se je dobičkonosnost proizvajalcev Unije, ki je bila leta 2017 na razmeroma visoki ravni, v OP zmanjšala na skoraj nič, kar je dodatno negativno vplivalo na vse finančne kazalnike zadevnih družb.

| (143) | Obstaja torej močna vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(143)

Obstaja torej močna vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1.   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (144) | Obseg in cene uvoza iz drugih tretjih držav so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 11











  Država | | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | Obseg (v tonah) | 199 553 | 223 110 | 185 618 | 165 540 |
| Indeks | 100 | 112 | 93 | 83 |
| Tržni delež | 5,2 % | 6,0 % | 5,4 % | 5,2 % |
| Indeks | 100 | 116 | 105 | 100 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 668 | 1 749 | 1 684 | 1 655 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 99 |
| Republika Koreja | Obseg (v tonah) | 147 696 | 165 812 | 160 947 | 164 882 |
| Indeks | 100 | 112 | 109 | 112 |
| Tržni delež | 3,8 % | 4,5 % | 4,7 % | 5,1 % |
| Indeks | 100 | 117 | 123 | 135 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 859 | 1 944 | 1 860 | 1 853 |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 100 |
| Južna Afrika | Obseg (v tonah) | 98 063 | 88 913 | 94 567 | 81 537 |
| Indeks | 100 | 91 | 96 | 83 |
| Tržni delež | 2,5 % | 2,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indeks | 100 | 94 | 108 | 100 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 004 | 2 013 | 1 831 | 1 785 |
| Indeks | 100 | 100 | 91 | 89 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 563 637 | 372 858 | 293 052 | 266 255 |
| Indeks | 100 | 66 | 52 | 47 |
| Tržni delež | 14,6 % | 10,0 % | 8,5 % | 8,3 % |
| Indeks | 100 | 69 | 58 | 57 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 051 | 2 345 | 2 319 | 2 407 |
| Indeks | 100 | 114 | 113 | 117 |
| Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav | Obseg (v tonah) | 1 008 949 | 850 693 | 734 184 | 678 213 |
| Indeks | 100 | 84 | 73 | 67 |
| Tržni delež | 26,1 % | 22,9 % | 21,3 % | 21,1 % |
| Indeks | 100 | 88 | 82 | 81 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 942 | 2 076 | 1 995 | 2 014 |
| Indeks | 100 | 107 | 103 | 104 |
| Vir: Eurostat. |

(144)

Obseg in cene uvoza iz drugih tretjih držav so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Država

2017

2018

2019

OP

Tajvan

Obseg (v tonah)

199 553

223 110

185 618

165 540

Indeks

Indeks

100

100

112

112

93

93

83

83

Tržni delež

5,2 %

6,0 %

5,4 %

5,2 %

Indeks

Indeks

100

100

116

116

105

105

100

100

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 668

1 749

1 684

1 655

Indeks

Indeks

100

100

105

105

101

101

99

99

Republika Koreja

Obseg (v tonah)

147 696

165 812

160 947

164 882

Indeks

Indeks

100

100

112

112

109

109

112

112

Tržni delež

3,8 %

4,5 %

4,7 %

5,1 %

Indeks

Indeks

100

100

117

117

123

123

135

135

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 859

1 944

1 860

1 853

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

100

100

Južna Afrika

Obseg (v tonah)

98 063

88 913

94 567

81 537

Indeks

Indeks

100

100

91

91

96

96

83

83

Tržni delež

2,5 %

2,4 %

2,7 %

2,5 %

Indeks

Indeks

100

100

94

94

108

108

100

100

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 004

2 013

1 831

1 785

Indeks

Indeks

100

100

100

100

91

91

89

89

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

563 637

372 858

293 052

266 255

Indeks

Indeks

100

100

66

66

52

52

47

47

Tržni delež

14,6 %

10,0 %

8,5 %

8,3 %

Indeks

Indeks

100

100

69

69

58

58

57

57

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 051

2 345

2 319

2 407

Indeks

Indeks

100

100

114

114

113

113

117

117

Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav

Obseg (v tonah)

1 008 949

850 693

734 184

678 213

Indeks

Indeks

100

100

84

84

73

73

67

67

Tržni delež

26,1 %

22,9 %

21,3 %

21,1 %

Indeks

Indeks

100

100

88

88

82

82

81

81

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 942

2 076

1 995

2 014

Indeks

Indeks

100

100

107

107

103

103

104

104

Vir: Eurostat.

Vir:

| (145) | V obravnavanem obdobju se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal v smislu absolutnega obsega (za 33 %) in tržnega deleža (s 26 % leta 2017 na 21 % v OP). |
| --- | --- |

(145)

V obravnavanem obdobju se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal v smislu absolutnega obsega (za 33 %) in tržnega deleža (s 26 % leta 2017 na 21 % v OP).

| (146) | Kar zadeva posamezne države, se je v obravnavanem obdobju povečal samo uvoz iz Koreje, kar je povzročilo rahlo povečanje njenega tržnega deleža. Vendar je bilo to absolutno povečanje tržnega deleža v obravnavanem obdobju zanemarljivo (s 4,7 % na 5,1 %). Čeprav so cene korejskega uvoza nižje od cen zadevnih držav, je verjetno, da nanje vpliva obstoj transfernih cen zaradi odnosa med korejskim proizvajalcem nerjavnega jekla Samsung STS in proizvajalcem hladno valjanih izdelkov iz EU, družbo Otelinox iz Romunije. Ni mogoče sklepati, ali je ta uvoz prav tako nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, tudi zato, ker nabor izdelkov tega uvoza ni znan. |
| --- | --- |

(146)

Kar zadeva posamezne države, se je v obravnavanem obdobju povečal samo uvoz iz Koreje, kar je povzročilo rahlo povečanje njenega tržnega deleža. Vendar je bilo to absolutno povečanje tržnega deleža v obravnavanem obdobju zanemarljivo (s 4,7 % na 5,1 %). Čeprav so cene korejskega uvoza nižje od cen zadevnih držav, je verjetno, da nanje vpliva obstoj transfernih cen zaradi odnosa med korejskim proizvajalcem nerjavnega jekla Samsung STS in proizvajalcem hladno valjanih izdelkov iz EU, družbo Otelinox iz Romunije. Ni mogoče sklepati, ali je ta uvoz prav tako nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, tudi zato, ker nabor izdelkov tega uvoza ni znan.

| (147) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 121 zgoraj, za uvoz iz Tajvana trenutno velja protidampinška dajatev v višini 6,8 % (10). Trenutno poteka pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (11). |
| --- | --- |

(147)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 121 zgoraj, za uvoz iz Tajvana trenutno velja protidampinška dajatev v višini 6,8 % (10). Trenutno poteka pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (11).

10

11

| (148) | Obseg uvoza iz LRK je bil v obravnavanem obdobju zelo majhen. Uvoz iz Tajvana se je med letoma 2017 in 2018 povečal za 12 %, vendar se je od leta 2018 do OP zmanjšal za 26 %, pri čemer je tržni delež v obravnavanem obdobju ostal približno 5-odstoten. Povprečna cena uvoza iz Tajvana je bila nižja od povprečnih cen uvoza iz zadevnih držav. Ker proizvajalci iz Tajvana v pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali s Komisijo, ta ni imela dodatnih podrobnosti o tajvanskih uvoznih cenah. Zato ni mogoče izključiti, da je ta uvoz industriji Unije povzročil dodatno škodo. Tudi če je uvoz iz Tajvana prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, pa se je ta uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 % in zato ni mogel biti vzrok vse bolj negativnih gibanj, ugotovljenih pri analizi škode. |
| --- | --- |

(148)

Obseg uvoza iz LRK je bil v obravnavanem obdobju zelo majhen. Uvoz iz Tajvana se je med letoma 2017 in 2018 povečal za 12 %, vendar se je od leta 2018 do OP zmanjšal za 26 %, pri čemer je tržni delež v obravnavanem obdobju ostal približno 5-odstoten. Povprečna cena uvoza iz Tajvana je bila nižja od povprečnih cen uvoza iz zadevnih držav. Ker proizvajalci iz Tajvana v pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali s Komisijo, ta ni imela dodatnih podrobnosti o tajvanskih uvoznih cenah. Zato ni mogoče izključiti, da je ta uvoz industriji Unije povzročil dodatno škodo. Tudi če je uvoz iz Tajvana prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, pa se je ta uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 % in zato ni mogel biti vzrok vse bolj negativnih gibanj, ugotovljenih pri analizi škode.

| (149) | Komisija je zato začasno sklenila, da uvoz iz drugih držav ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim indijskim in indonezijskim uvozom in znatno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je zato začasno sklenila, da uvoz iz drugih držav ne zmanjšuje vzročne zveze med dampinškim indijskim in indonezijskim uvozom in znatno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

5.2.2.   Zmanjšanje potrošnje

Zmanjšanje potrošnje

| (150) | Znatno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je negativno vplivalo na nekatere kazalnike škode, zlasti na obseg prodaje in proizvodnje. Vendar je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 134, industrija Unije utrpela škodo zaradi cen in ne zaradi obsega. Kljub krčenju trga je proizvajalcem Unije uspelo nekoliko povečati svoj tržni delež z močno cenovno konkurenco z dampinškim uvozom po nepoštenih cenah, kar je povzročilo poslabšanje dobičkonosnosti in finančnih kazalnikov industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(150)

Znatno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je negativno vplivalo na nekatere kazalnike škode, zlasti na obseg prodaje in proizvodnje. Vendar je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 134, industrija Unije utrpela škodo zaradi cen in ne zaradi obsega. Kljub krčenju trga je proizvajalcem Unije uspelo nekoliko povečati svoj tržni delež z močno cenovno konkurenco z dampinškim uvozom po nepoštenih cenah, kar je povzročilo poslabšanje dobičkonosnosti in finančnih kazalnikov industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb.

| (151) | Zato je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje potrošnje ni zmanjšalo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(151)

Zato je Komisija začasno sklenila, da zmanjšanje potrošnje ni zmanjšalo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.3.   Izvozna učinkovitost industrije Unije

Izvozna učinkovitost industrije Unije

| (152) | Obseg in cene izvoza industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 12 | 2017 | 2018 | 2019 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 450 587 | 450 687 | 410 840 | 374 378 |
| Indeks | 100 | 100 | 91 | 83 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 369 | 2 524 | 2 428 | 2 394 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, združenje Eurofer. |

(152)

Obseg in cene izvoza industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

2017

2018

2019

OP

Obseg izvoza (v tonah)

450 587

450 687

410 840

374 378

Indeks

Indeks

100

100

100

100

91

91

83

83

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 369

2 524

2 428

2 394

Indeks

Indeks

100

100

107

107

102

102

101

101

Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, združenje Eurofer.

Vir:

| (153) | Izvoz proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 %, predvsem zaradi ukrepov, ki so jih ZDA uvedle za izdelek v preiskavi, in povečane konkurence na tretjih trgih s prodajo iz Kitajske in iz zadevnih držav. Vendar je bil obseg izvoza omejen v primerjavi s celotnim obsegom prodaje Unije, saj je predstavljal približno 13 % celotnega obsega prodaje, povprečna cena izvoza pa je bila v obravnavanem obdobju ves čas višja od cen na trgu Unije. |
| --- | --- |

(153)

Izvoz proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 %, predvsem zaradi ukrepov, ki so jih ZDA uvedle za izdelek v preiskavi, in povečane konkurence na tretjih trgih s prodajo iz Kitajske in iz zadevnih držav. Vendar je bil obseg izvoza omejen v primerjavi s celotnim obsegom prodaje Unije, saj je predstavljal približno 13 % celotnega obsega prodaje, povprečna cena izvoza pa je bila v obravnavanem obdobju ves čas višja od cen na trgu Unije.

| (154) | Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da je bil morebiten vpliv izvozne uspešnosti industrije Unije na škodo, ki jo je ta utrpela, zanemarljiv. |
| --- | --- |

(154)

Na podlagi tega je Komisija začasno sklenila, da je bil morebiten vpliv izvozne uspešnosti industrije Unije na škodo, ki jo je ta utrpela, zanemarljiv.

5.2.4.   Vpliv cen surovin

Vpliv cen surovin

| (155) | Nepovezani uvozniki so izpostavili vprašanje naraščajočih stroškov surovin (niklja in fero-kroma) kot razlog za škodljive razmere za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(155)

Nepovezani uvozniki so izpostavili vprašanje naraščajočih stroškov surovin (niklja in fero-kroma) kot razlog za škodljive razmere za industrijo Unije.

| (156) | Povišanje cen surovin samo po sebi ni vir škode, ker ga običajno spremlja poznejše povišanje prodajnih cen. Vendar je zmanjšanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije in znižanje vseh njihovih finančnih kazalnikov več kot le odraz naraščajočih proizvodnih stroškov. Uvoz po nizkih cenah je oviral dvig cen na trgu Unije in proizvajalcem Unije ni le onemogočil zvišanja cen, da bi pokrili zvišanje stroškov, ampak jih je prisilil, da so jih celo znižali, da bi se izognili neizbežni izgubi tržnega deleža. To je povzročilo strm padec njihove dobičkonosnosti, ki je v obdobju preiskave padla na prag dobička. |
| --- | --- |

(156)

Povišanje cen surovin samo po sebi ni vir škode, ker ga običajno spremlja poznejše povišanje prodajnih cen. Vendar je zmanjšanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije in znižanje vseh njihovih finančnih kazalnikov več kot le odraz naraščajočih proizvodnih stroškov. Uvoz po nizkih cenah je oviral dvig cen na trgu Unije in proizvajalcem Unije ni le onemogočil zvišanja cen, da bi pokrili zvišanje stroškov, ampak jih je prisilil, da so jih celo znižali, da bi se izognili neizbežni izgubi tržnega deleža. To je povzročilo strm padec njihove dobičkonosnosti, ki je v obdobju preiskave padla na prag dobička.

| (157) | Na podlagi tega se začasno sklene, da zvišanje cen nekaterih surovin kot tako ni povzročilo škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi tega se začasno sklene, da zvišanje cen nekaterih surovin kot tako ni povzročilo škode industriji Unije.

5.2.5.   Ravnanje proizvajalcev Unije v zvezi s cenami

| (158) | Eden od nepovezanih uvoznikov je trdil, da sta notranja konkurenca in ravnanje proizvajalcev Unije v zvezi s cenami povzročila poslabšanje njihovega finančnega položaja. |
| --- | --- |

(158)

Eden od nepovezanih uvoznikov je trdil, da sta notranja konkurenca in ravnanje proizvajalcev Unije v zvezi s cenami povzročila poslabšanje njihovega finančnega položaja.

| (159) | Vendar v preiskavi ta trditev ni bila potrjena. Uvoz iz zadevnih držav je bil v celoti izveden po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, zato je cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza glavni razlog za to, da proizvajalci Unije ne morejo zvišati cen in kriti naraščajočih stroškov. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(159)

Vendar v preiskavi ta trditev ni bila potrjena. Uvoz iz zadevnih držav je bil v celoti izveden po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, zato je cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza glavni razlog za to, da proizvajalci Unije ne morejo zvišati cen in kriti naraščajočih stroškov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

5.3.   Ugotovitve o vzročni zvezi

Ugotovitve o vzročni zvezi

| (160) | Vzročna zveza je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije na eni strani ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, na drugi strani. Povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav in poslabšanje uspešnosti Unije v obravnavanem obdobju sta časovno sovpadala. Industrija Unije ni imela druge možnosti, kot da sledi ravnem cen, določenim z dampinškim uvozom, da bi preprečila izgubo tržnega deleža. Zato je raven dobička industrije Unije postala nevzdržna. |
| --- | --- |

(160)

Vzročna zveza je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz Indije in Indonezije na eni strani ter škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, na drugi strani. Povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav in poslabšanje uspešnosti Unije v obravnavanem obdobju sta časovno sovpadala. Industrija Unije ni imela druge možnosti, kot da sledi ravnem cen, določenim z dampinškim uvozom, da bi preprečila izgubo tržnega deleža. Zato je raven dobička industrije Unije postala nevzdržna.

| (161) | Komisija je ugotovila, da so drugi dejavniki, ki bi lahko vplivali na položaj industrije Unije, naslednji: uvoz iz tretjih držav, zmanjšanje potrošnje, izvozna učinkovitost industrije Unije, vpliv cen surovin in ravnanje proizvajalcev Unije v zvezi s cenami. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je ugotovila, da so drugi dejavniki, ki bi lahko vplivali na položaj industrije Unije, naslednji: uvoz iz tretjih držav, zmanjšanje potrošnje, izvozna učinkovitost industrije Unije, vpliv cen surovin in ravnanje proizvajalcev Unije v zvezi s cenami.

| (162) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Učinek uvoza iz tretjih držav, zmanjšanja potrošnje, izvozne učinkovitosti industrije Unije, cen surovin in ravnanja proizvajalcev Unije v zvezi s cenami na negativen razvoj položaja industrije Unije, zlasti v smislu dobičkonosnosti in finančnih kazalnikov, je bil le omejen. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Učinek uvoza iz tretjih držav, zmanjšanja potrošnje, izvozne učinkovitosti industrije Unije, cen surovin in ravnanja proizvajalcev Unije v zvezi s cenami na negativen razvoj položaja industrije Unije, zlasti v smislu dobičkonosnosti in finančnih kazalnikov, je bil le omejen.

| (163) | Glede na navedene premisleke je Komisija začasno ugotovila vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je odločilno vplival na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Drugi dejavniki, posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze. |
| --- | --- |

(163)

Glede na navedene premisleke je Komisija začasno ugotovila vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je odločilno vplival na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Drugi dejavniki, posamično ali skupaj, niso zmanjšali vzročne zveze.

6.   STOPNJA UKREPOV

STOPNJA UKREPOV

| (164) | Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz industriji Unije. |
| --- | --- |

(164)

Komisija je za določitev stopnje ukrepov proučila, ali bi dajatev, nižja od stopnje dampinga, zadostovala za odpravo škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz industriji Unije.

6.1.   Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

| (165) | Komisija je najprej določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanja iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi bila škoda odpravljena, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij Mednarodne organizacije dela iz Priloge Ia, ter bi lahko ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček). |
| --- | --- |

(165)

Komisija je najprej določila znesek dajatve, ki je potreben za odpravo škode, povzročene industriji Unije, če ni izkrivljanja iz člena 7(2a) osnovne uredbe. V tem primeru bi bila škoda odpravljena, če bi industrija Unije lahko pokrila proizvodne stroške, vključno s tistimi stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ter iz konvencij Mednarodne organizacije dela iz Priloge Ia, ter bi lahko ustvarila razumen dobiček (v nadaljnjem besedilu: ciljni dobiček).

| (166) | Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike: stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države, stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov in naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, ter stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v normalnih pogojih konkurence. Taka stopnja dobička ne sme biti nižja od 6 %. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe pri določitvi ciljnega dobička upoštevala naslednje dejavnike: stopnjo dobičkonosnosti pred povečanjem uvoza iz zadevne države, stopnjo dobičkonosnosti, ki je potrebna za kritje vseh stroškov in naložb, raziskav in razvoja ter inovacij, ter stopnjo dobičkonosnosti, ki se pričakuje v normalnih pogojih konkurence. Taka stopnja dobička ne sme biti nižja od 6 %.

| (167) | Pritožnik je menil, da bi moral biti razumni ciljni dobiček 8,7 %, kot je bil tisti, uporabljen v prejšnji preiskavi uvoza enakega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (12). |
| --- | --- |

(167)

Pritožnik je menil, da bi moral biti razumni ciljni dobiček 8,7 %, kot je bil tisti, uporabljen v prejšnji preiskavi uvoza enakega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (12).

12

| (168) | V skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe je Komisija ocenila trditev treh vzorčenih proizvajalcev Unije o načrtovanih naložbah, ki v obravnavanem obdobju niso bile izvedene. Na podlagi prejetih dokumentarnih dokazil, ki jih je bilo mogoče uskladiti z računovodskimi sistemi družb, je Komisija začasno sprejela te trditve in dodala ustrezne zneske dobičku zadevnih proizvajalcev Unije. Končne stopnje ciljnega dobička so tako znašale med 8,82 % in 9,12 %. |
| --- | --- |

(168)

V skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe je Komisija ocenila trditev treh vzorčenih proizvajalcev Unije o načrtovanih naložbah, ki v obravnavanem obdobju niso bile izvedene. Na podlagi prejetih dokumentarnih dokazil, ki jih je bilo mogoče uskladiti z računovodskimi sistemi družb, je Komisija začasno sprejela te trditve in dodala ustrezne zneske dobičku zadevnih proizvajalcev Unije. Končne stopnje ciljnega dobička so tako znašale med 8,82 % in 9,12 %.

| (169) | Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe v zadnjem koraku ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju uporabe ukrepa v skladu s členom 11(2). Komisija je na podlagi predloženih informacij, podprtih z orodji za poročanje in napovedmi družb, določila stroške v razponu med 14,53 EUR/tono in 28,90 EUR/tono poleg dejanskih stroškov zagotavljanja skladnosti s takimi konvencijami v obdobju preiskave. Ta razlika je bila dodana neškodljivi ceni. |
| --- | --- |

(169)

Komisija je v skladu s členom 7(2d) osnovne uredbe v zadnjem koraku ocenila prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ki jih bo imela industrija Unije v obdobju uporabe ukrepa v skladu s členom 11(2). Komisija je na podlagi predloženih informacij, podprtih z orodji za poročanje in napovedmi družb, določila stroške v razponu med 14,53 EUR/tono in 28,90 EUR/tono poleg dejanskih stroškov zagotavljanja skladnosti s takimi konvencijami v obdobju preiskave. Ta razlika je bila dodana neškodljivi ceni.

| (170) | Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je zgoraj navedeno stopnjo ciljnega dobička uporabila za proizvodne stroške vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave in nato dodala prilagoditve v skladu s členom 7(2d) za vsako vrsto posebej. |
| --- | --- |

(170)

Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je zgoraj navedeno stopnjo ciljnega dobička uporabila za proizvodne stroške vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave in nato dodala prilagoditve v skladu s členom 7(2d) za vsako vrsto posebej.

| (171) | Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav za vsako vrsto posebej, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na prostem trgu Unije, določila stopnjo odprave škode. Morebitna razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(171)

Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav za vsako vrsto posebej, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na prostem trgu Unije, določila stopnjo odprave škode. Morebitna razlika, ki je izhajala iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.

| (172) | Glede na visoko stopnjo sodelovanja v Indiji in Indoneziji (100 % oziroma več kot 90 %) je bila preostala stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevni državi določena na ravni najvišje individualne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen indijskega ali indonezijskega proizvajalca izvoznika, tj. 34,6 % oziroma 32,3 %. |
| --- | --- |

(172)

Glede na visoko stopnjo sodelovanja v Indiji in Indoneziji (100 % oziroma več kot 90 %) je bila preostala stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevni državi določena na ravni najvišje individualne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen indijskega ali indonezijskega proizvajalca izvoznika, tj. 34,6 % oziroma 32,3 %.

| (173) | Rezultati teh izračunov so prikazani v spodnji preglednici.








  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | 23,2 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 36,9 % | 34,6 % |
| Vse druge družbe | 36,9 % | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % | 32,3 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | 31,8 % |
| Vse druge družbe | 20,2 % | 32,3 % |

(173)

Rezultati teh izračunov so prikazani v spodnji preglednici.

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

23,2 %

Chromeni Steels Private Limited

36,9 %

34,6 %

Vse druge družbe

36,9 %

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

32,3 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

31,8 %

Vse druge družbe

20,2 %

32,3 %

6.2.   Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

Proučitev stopnje, ki bi bila ustrezna za odpravo škode, povzročene industriji Unije

| (174) | Kot je pojasnjeno v obvestilu o začetku, je pritožnik Komisiji predložil zadostne dokaze, da v Indiji in Indoneziji obstajajo izkrivljanja na trgu surovin v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato so bila v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe med to preiskavo proučena domnevna izkrivljanja, da se oceni, ali bi za odpravo škode po potrebi zadostovala stopnja dajatve, nižja od stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(174)

Kot je pojasnjeno v obvestilu o začetku, je pritožnik Komisiji predložil zadostne dokaze, da v Indiji in Indoneziji obstajajo izkrivljanja na trgu surovin v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato so bila v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe med to preiskavo proučena domnevna izkrivljanja, da se oceni, ali bi za odpravo škode po potrebi zadostovala stopnja dajatve, nižja od stopnje dampinga.

| (175) | Obstoj izkrivljanj na trgu surovin v Indiji in Indoneziji je bil potrjen z informacijami, predloženimi v izpolnjenem vprašalniku, ki sta jih med navzkrižnim preverjanjem na daljavo zagotovili indijska oziroma indonezijska vlada. |
| --- | --- |

(175)

Obstoj izkrivljanj na trgu surovin v Indiji in Indoneziji je bil potrjen z informacijami, predloženimi v izpolnjenem vprašalniku, ki sta jih med navzkrižnim preverjanjem na daljavo zagotovili indijska oziroma indonezijska vlada.

| (176) | Ker je bila stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen, izračunana za indijskega proizvajalca izvoznika družbo Chromeni, nižja od stopnje dampinga, je Komisija v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe proučila, ali v zvezi z zadevnim izdelkom obstajajo izkrivljanja na trgu surovin. Preiskava je pokazala, da družba Chromeni ni uporabljala surovine, ki je bila predmet izkrivljanja. Zato nadaljnja analiza v zvezi z uporabo člena 7(2a) in (2b) osnovne uredbe ni bila potrebna. Stopnja dajatve za družbo Chromeni bo tako določena na podlagi člena 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(176)

Ker je bila stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen, izračunana za indijskega proizvajalca izvoznika družbo Chromeni, nižja od stopnje dampinga, je Komisija v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe proučila, ali v zvezi z zadevnim izdelkom obstajajo izkrivljanja na trgu surovin. Preiskava je pokazala, da družba Chromeni ni uporabljala surovine, ki je bila predmet izkrivljanja. Zato nadaljnja analiza v zvezi z uporabo člena 7(2a) in (2b) osnovne uredbe ni bila potrebna. Stopnja dajatve za družbo Chromeni bo tako določena na podlagi člena 7(2) osnovne uredbe.

| (177) | Tudi v zvezi z Indijo je za skupino Jindal stopnja, ki je ustrezna za odpravo škode, višja od stopnje dampinga, zato preiskava v skladu s členom 7(2a) ni nadalje obravnavana. |
| --- | --- |

(177)

Tudi v zvezi z Indijo je za skupino Jindal stopnja, ki je ustrezna za odpravo škode, višja od stopnje dampinga, zato preiskava v skladu s členom 7(2a) ni nadalje obravnavana.

| (178) | Ker so, kar zadeva Indonezijo, stopnje, ki bi bile ustrezne za odpravo škode, višje od stopenj dampinga, je Komisija menila, da tega vidika v tej fazi ni treba obravnavati. |
| --- | --- |

(178)

Ker so, kar zadeva Indonezijo, stopnje, ki bi bile ustrezne za odpravo škode, višje od stopenj dampinga, je Komisija menila, da tega vidika v tej fazi ni treba obravnavati.

6.3.   Zaključek

Zaključek

| (179) | Komisija je na podlagi zgornje ocene sklenila, da je ustrezno določiti znesek začasnih dajatev v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Zato bi bilo treba začasne protidampinške dajatve določiti, kot je navedeno spodaj:







  Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Vse druge družbe | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Vse druge družbe | 20,2 % |

(179)

Komisija je na podlagi zgornje ocene sklenila, da je ustrezno določiti znesek začasnih dajatev v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Zato bi bilo treba začasne protidampinške dajatve določiti, kot je navedeno spodaj:

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Vse druge družbe

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Vse druge družbe

20,2 %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (180) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (181) | Industrijo Unije sestavlja 13 proizvajalcev s sedežem v več državah članicah in v zvezi z izdelkom v preiskavi neposredno zaposluje 13 660 delavcev. Nobeden od proizvajalcev Unije ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v oddelku 4 zgoraj pri analizi kazalnikov škode, se je poslabšal položaj celotne industrije Unije, dampinški uvoz pa je nanjo vplival negativno. |
| --- | --- |

(181)

Industrijo Unije sestavlja 13 proizvajalcev s sedežem v več državah članicah in v zvezi z izdelkom v preiskavi neposredno zaposluje 13 660 delavcev. Nobeden od proizvajalcev Unije ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je prikazano v oddelku 4 zgoraj pri analizi kazalnikov škode, se je poslabšal položaj celotne industrije Unije, dampinški uvoz pa je nanjo vplival negativno.

| (182) | Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene pogoje trgovanja na trgu Unije, odpravila oviranje dviga cen in industriji Unije omogočila, da pokrije vse višje proizvodne stroške in izboljša svoj finančni položaj kljub izgubi prodaje zaradi krčenja trga. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno panogo. Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav. Opozoriti je treba, da so številni ključni kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali na negativne trende. To je zlasti veljalo za kazalnike škode, povezane s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije. Zato je pomembno, da se cene vrnejo na nedampinško ali vsaj na neškodljivo raven, da se vsem proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih razmerah. |
| --- | --- |

(182)

Pričakuje se, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavila poštene pogoje trgovanja na trgu Unije, odpravila oviranje dviga cen in industriji Unije omogočila, da pokrije vse višje proizvodne stroške in izboljša svoj finančni položaj kljub izgubi prodaje zaradi krčenja trga. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno panogo. Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav. Opozoriti je treba, da so številni ključni kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali na negativne trende. To je zlasti veljalo za kazalnike škode, povezane s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije. Zato je pomembno, da se cene vrnejo na nedampinško ali vsaj na neškodljivo raven, da se vsem proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih razmerah.

| (183) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije, saj bi ji omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(183)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije, saj bi ji omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

| (184) | Tri strani so se javile kot nepovezani uvozniki. Vendar sta le dva od njiju odgovorila na zadevni vprašalnik in nadalje sodelovala v postopku. |
| --- | --- |

(184)

Tri strani so se javile kot nepovezani uvozniki. Vendar sta le dva od njiju odgovorila na zadevni vprašalnik in nadalje sodelovala v postopku.

| (185) | Pritožnik je nato trdil, da se ena od dveh zgoraj navedenih strani ne bi smela šteti za nepovezanega uvoznika, saj deluje kot zastopnik za nekatere proizvajalce izvoznike izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(185)

Pritožnik je nato trdil, da se ena od dveh zgoraj navedenih strani ne bi smela šteti za nepovezanega uvoznika, saj deluje kot zastopnik za nekatere proizvajalce izvoznike izdelka v preiskavi.

| (186) | V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je zadevna družba dejansko delno delovala kot zastopnik skupine Jindal. Vendar je bila zadevna družba vključena tudi v redni uvoz izdelka v preiskavi, ki ga je pozneje nadalje prodala strankam v Uniji. Zato je bila trditev združenja Eurofer začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(186)

V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je zadevna družba dejansko delno delovala kot zastopnik skupine Jindal. Vendar je bila zadevna družba vključena tudi v redni uvoz izdelka v preiskavi, ki ga je pozneje nadalje prodala strankam v Uniji. Zato je bila trditev združenja Eurofer začasno zavrnjena.

| (187) | Oba sodelujoča uvoznika sta opozorila na morebitne negativne učinke uvedbe protidampinških ukrepov, kot so pomanjkanje ponudbe, slabše storitve, naraščajoče cene in slabša kakovost materiala, ki bi bili po njunem mnenju posledica omejene konkurence na trgu Unije. |
| --- | --- |

(187)

Oba sodelujoča uvoznika sta opozorila na morebitne negativne učinke uvedbe protidampinških ukrepov, kot so pomanjkanje ponudbe, slabše storitve, naraščajoče cene in slabša kakovost materiala, ki bi bili po njunem mnenju posledica omejene konkurence na trgu Unije.

| (188) | Poleg tega je eden od uvoznikov trdil, da so izdelki družbe Jindal vrhunske kakovosti, ki je proizvajalci Unije ne morejo nadomestiti ali doseči. |
| --- | --- |

(188)

Poleg tega je eden od uvoznikov trdil, da so izdelki družbe Jindal vrhunske kakovosti, ki je proizvajalci Unije ne morejo nadomestiti ali doseči.

| (189) | Ne glede na morebitne protidampinške ukrepe je Komisija začasno sklenila, da se bo v Uniji ohranila zdrava raven konkurence glede na to, da je v Uniji 13 proizvajalcev izdelka v preiskavi, od katerih nekateri niso sodelovali v pritožbi. Poleg tega uvoz iz tretjih držav še vedno predstavlja več kot 20 % trga. Zato ni verjetno, da bi se pojavili morebitni negativni učinki, ki so jih navedli uvozniki. |
| --- | --- |

(189)

Ne glede na morebitne protidampinške ukrepe je Komisija začasno sklenila, da se bo v Uniji ohranila zdrava raven konkurence glede na to, da je v Uniji 13 proizvajalcev izdelka v preiskavi, od katerih nekateri niso sodelovali v pritožbi. Poleg tega uvoz iz tretjih držav še vedno predstavlja več kot 20 % trga. Zato ni verjetno, da bi se pojavili morebitni negativni učinki, ki so jih navedli uvozniki.

| (190) | Cilj protidampinških ukrepov ni zaprtje trga Unije za zadevni državi, temveč dvig cen na pošteno raven. Zato se pričakuje, da bo dostop do domnevnih proizvodov vrhunske kakovosti ostal na voljo. |
| --- | --- |

(190)

Cilj protidampinških ukrepov ni zaprtje trga Unije za zadevni državi, temveč dvig cen na pošteno raven. Zato se pričakuje, da bo dostop do domnevnih proizvodov vrhunske kakovosti ostal na voljo.

| (191) | Ukrepi bi uvoznikom tudi omogočili, da cene prenesejo na svoje stranke, zato se ne pričakuje, da bi to negativno vplivalo na dobičkonosnost uvoznikov. Pričakuje se, da se nabor izdelkov in kakovost storitev ne bosta zmanjšali, ravno nasprotno, zaščita pred dampinškim uvozom industriji Unije omogoča nove naložbe in izboljšanje kakovosti. |
| --- | --- |

(191)

Ukrepi bi uvoznikom tudi omogočili, da cene prenesejo na svoje stranke, zato se ne pričakuje, da bi to negativno vplivalo na dobičkonosnost uvoznikov. Pričakuje se, da se nabor izdelkov in kakovost storitev ne bosta zmanjšali, ravno nasprotno, zaščita pred dampinškim uvozom industriji Unije omogoča nove naložbe in izboljšanje kakovosti.

| (192) | Uvoznika sta trdila tudi, da bi protidampinški ukrepi prekomerno zaščitili proizvajalce Unije, saj za izdelek v preiskavi že veljajo zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

(192)

Uvoznika sta trdila tudi, da bi protidampinški ukrepi prekomerno zaščitili proizvajalce Unije, saj za izdelek v preiskavi že veljajo zaščitni ukrepi.

| (193) | Vendar so zaščitni ukrepi za jeklo (13) začasni in zagotavljajo drugačno vrsto zaščite kot protidampinški ukrepi, ki se uvedejo zaradi nelojalnih cen. Začasne ugotovitve Komisije so potrdile, da glavni vzrok za škodo industriji Unije ni znatno povečanje obsega uvoza, temveč nelojalno nižanje prodajnih cen tega uvoza, kar je povzročilo oviranje dviga cen na trgu Unije. |
| --- | --- |

(193)

Vendar so zaščitni ukrepi za jeklo (13) začasni in zagotavljajo drugačno vrsto zaščite kot protidampinški ukrepi, ki se uvedejo zaradi nelojalnih cen. Začasne ugotovitve Komisije so potrdile, da glavni vzrok za škodo industriji Unije ni znatno povečanje obsega uvoza, temveč nelojalno nižanje prodajnih cen tega uvoza, kar je povzročilo oviranje dviga cen na trgu Unije.

13

| (194) | Edini uporabnik, ki se je javil v postopku, ni podal pripomb v zvezi z interesom Unije. Družba je podala samo trditve v zvezi z obsegom izdelka iz ukrepov, kot je opisan v oddelku 2 zgoraj. |
| --- | --- |

(194)

Edini uporabnik, ki se je javil v postopku, ni podal pripomb v zvezi z interesom Unije. Družba je podala samo trditve v zvezi z obsegom izdelka iz ukrepov, kot je opisan v oddelku 2 zgoraj.

| (195) | Komisija je zato v začasni fazi sklenila, da učinki morebitne uvedbe dajatev na uvoznike in uporabnike ne presegajo pozitivnih učinkov ukrepov za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je zato v začasni fazi sklenila, da učinki morebitne uvedbe dajatev na uvoznike in uporabnike ne presegajo pozitivnih učinkov ukrepov za industrijo Unije.

7.3.   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (196) | Komisija je na podlagi navedenega začasno sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov za sklep, da uvedba ukrepov za uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz zadevnih držav ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(196)

Komisija je na podlagi navedenega začasno sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov za sklep, da uvedba ukrepov za uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz zadevnih držav ne bi bila v interesu Unije.

8.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (197) | Na podlagi sklepov, ki jih je Komisija sprejela v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih (hladno deformiranih), brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz Indije in Indonezije, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo industriji Unije povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(197)

Na podlagi sklepov, ki jih je Komisija sprejela v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih (hladno deformiranih), brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz Indije in Indonezije, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo industriji Unije povzroča dampinški uvoz.

| (198) | Začasne protidampinške ukrepe za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije bi bilo treba uvesti v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga (uvodna izjava 173 zgoraj). Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in škode. |
| --- | --- |

(198)

Začasne protidampinške ukrepe za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije bi bilo treba uvesti v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga (uvodna izjava 173 zgoraj). Višina dajatev je bila določena na nižji od obeh stopenj dampinga in škode.

| (199) | Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:







  Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Vse druge družbe | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Vse druge družbe | 20,2 % |

(199)

Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Indija

Jindal Stainless Limited in Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Vse druge družbe

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Vse druge družbe

20,2 %

| (200) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi začasnih ugotovitev v tej preiskavi. Zato so odražale položaj teh družb, ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(200)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi začasnih ugotovitev v tej preiskavi. Zato so odražale položaj teh družb, ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

| (201) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (14). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(201)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (14). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

14

Uradnem listu Evropske unije

| (202) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(202)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (203) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatve so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi pravilna uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(203)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatve so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi pravilna uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (204) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, bi morali carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je uporabljena stopnja dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(204)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Četudi predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, bi morali carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je uporabljena stopnja dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (205) | Če bi se zlasti po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se tako povečanje obsega lahko že samo po sebi obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, ki je posledica uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah se lahko začne preiskava proti izogibanju, če so izpolnjeni pogoji za to. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(205)

Če bi se zlasti po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se tako povečanje obsega lahko že samo po sebi obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, ki je posledica uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah se lahko začne preiskava proti izogibanju, če so izpolnjeni pogoji za to. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

9.   REGISTRACIJA

REGISTRACIJA

| (206) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je Komisija uvedla obvezno registracijo uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije. Registracija je bila uvedena z namenom morebitnega retroaktivnega pobiranja dajatev v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(206)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je Komisija uvedla obvezno registracijo uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije. Registracija je bila uvedena z namenom morebitnega retroaktivnega pobiranja dajatev v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe.

| (207) | Glede na ugotovitve v začasni fazi bi bilo treba registracijo uvoza ustaviti. |
| --- | --- |

(207)

Glede na ugotovitve v začasni fazi bi bilo treba registracijo uvoza ustaviti.

| (208) | V tej fazi postopka odločitev o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov še ni bila sprejeta. Taka odločitev bo sprejeta v zaključni fazi. |
| --- | --- |

(208)

V tej fazi postopka odločitev o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov še ni bila sprejeta. Taka odločitev bo sprejeta v zaključni fazi.

10.   OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

OBVEŠČANJE V ZAČASNI FAZI

| (209) | Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene. |
| --- | --- |

(209)

Komisija je v skladu s členom 19a osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Te informacije so bile širši javnosti na voljo tudi na spletišču GD za trgovino. Zainteresirane strani so imele na voljo tri delovne dni za predložitev pripomb glede točnosti izračunov, s katerimi so bile posebej seznanjene.

| (210) | Pripombe so predložili indijska vlada, en proizvajalec izvoznik iz Indije in dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije. Komisija je upoštevala pripombe, ki so bile redakcijske narave, in po potrebi ustrezno popravila stopnje. |
| --- | --- |

(210)

Pripombe so predložili indijska vlada, en proizvajalec izvoznik iz Indije in dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije. Komisija je upoštevala pripombe, ki so bile redakcijske narave, in po potrebi ustrezno popravila stopnje.

11.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (211) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(211)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (212) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda spremenjene v zaključni fazi preiskave – |
| --- | --- |

(212)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in bodo morda spremenjene v zaključni fazi preiskave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 in 7220 90 80, s poreklom iz Indije ali Indonezije.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited | 13,6 % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % | C656 |
| Vse druge indijske družbe | 34,6 % | C999 |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | C658 |
| Vse druge indonezijske družbe | 20,2 % | C999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Jindal Stainless Limited

13,6 %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

C655

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

C656

Vse druge indijske družbe

34,6 %

C999

Indonezija

IRNC

19,9 %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

C658

Vse druge indonezijske družbe

20,2 %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

1.   Zainteresirane strani Komisiji predložijo pisne pripombe k tej uredbi v 15 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Zainteresirane strani, ki želijo zaprositi za zaslišanje pred Komisijo, to storijo v 5 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Zainteresirane strani, ki želijo zahtevati zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, to lahko storijo v 5 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Pooblaščenec za zaslišanje prouči zahtevke, predložene zunaj tega roka, in se lahko odloči, ali jih bo sprejel, če je to primerno.

Člen 3

1.   Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/370 z dne 1. marca 2021.

2.   Zbrani podatki o izdelkih, ki so bili uvoženi v EU za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti morebitnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL C 322, 30.9.2020, str. 17).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/370 z dne 1. marca 2021 o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL L 71, 2.3.2021, str. 18).

3

(4)  Na voljo na: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484.

4

(5)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

5

(6)  
  UL L 31, 1.2.2019, str. 27.

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 z dne 26. avgusta 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 224, 27.8.2015, str. 10).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 z dne 26. avgusta 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 224, 27.8.2015, str. 10).

8

(9)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL C 280, 25.8.2020, str. 6).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 z dne 26. avgusta 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 224, 27.8.2015, str. 10). Za eno družbo, Cia Far Industrial Factory Co., Ltd, je bila uvedena 0-odstotna protidampinška dajatev.

10

(11)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL C 280, 25.8.2020, str. 6).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 z dne 26. avgusta 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 224, 27.8.2015, str. 10).

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL L 31, 1.2.2019, str. 27).

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

14

---

SKLEPI

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/90

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/855

z dne 27. maja 2021

o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP (1).

| (2) | Svet je 28. maja 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/719 (2), s katerim je omejevalne ukrepe iz Sklepa 2013/255/SZVP podaljšal do 1. junija 2021. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 28. maja 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/719 (2), s katerim je omejevalne ukrepe iz Sklepa 2013/255/SZVP podaljšal do 1. junija 2021.

| (3) | Na podlagi pregleda Sklepa 2013/255/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 1. junija 2022. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda Sklepa 2013/255/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe iz navedenega sklepa podaljšati do 1. junija 2022.

| (4) | Treba bi bilo posodobiti vnose za 25 fizičnih oseb in tri subjekte na seznamu za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP. |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo posodobiti vnose za 25 fizičnih oseb in tri subjekte na seznamu za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP.

| (5) | Vnose za pet preminulih oseb bi bilo treba črtati s seznama za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP. |
| --- | --- |

(5)

Vnose za pet preminulih oseb bi bilo treba črtati s seznama za fizične in pravne osebe, subjekte ali organe iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP.

| (6) | Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2013/255/SZVP se spremeni:

| (1) | člen 34 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 34
  Ta sklep se uporablja do 1. junija 2022. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, se po potrebi lahko podaljša oziroma spremeni.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 34 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 34

Ta sklep se uporablja do 1. junija 2022. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, se po potrebi lahko podaljša oziroma spremeni.“;

| (2) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Svet

predsednik

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  Sklep Sveta 2013/255/SZVP z dne 31. maja 2013 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL L 147, 1.6.2013, str. 14).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/719 z dne 28. maja 2020 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL L 168, 29.5.2020, str. 66).

2

---

PRILOGA

Priloga I k Sklepu 2013/255/SZVP se spremeni:

| (1) | v oddelku A („Osebe“) se črtajo naslednji vnosi:






  115. | general Ali Habib MAHMOUD; |
| --- | --- | --- |

(1)

v oddelku A („Osebe“) se črtajo naslednji vnosi:

115.

general Ali Habib MAHMOUD;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| (2) | v oddelku A („Osebe“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu: | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Brigadni general Mohammed BILAL
  (tudi podpolkovnik Muhammad Bilal) | Spol: moški | Kot višji uradnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Poleg tega je povezan s centrom za znanstvene študije in raziskave (SSRC), ki je uvrščen na seznam. | 21.10.2014 |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (tudi Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف) | Datum rojstva: 21.1.1973
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Št. potnega lista: N002848852
  Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež. Poslovne interese ima v več sirskih podjetjih in subjektih, med drugim v Ramak Construction Co in Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).
  Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada. Ehab Makhlouf je leta 2020 prevzel poslovne dejavnosti Ramija Makhloufa, sirska vlada pa mu je podelila pogodbe za upravljanje in vodenje brezcarinskih trgovin po vsej državi. | 23.5.2011 |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Amir Group in Cham Holding, konglomeratih z interesi v sektorjih nepremičnin, turizma, prometa in financ. Predsednik sirsko-ruskega poslovnega sveta.
  Samir Hassan podpira vojno sirskega režima z donacijami v gotovini.
  Povezan je z osebami, ki imajo koristi od režima ali ga podpirajo. Zlasti je povezan z Ramijem Makhloufom in Issamom Anboubo, ki ju je Svet uvrstil na seznam in imata koristi od sirskega režima. | 27.9.2014 |
| 61. | George CHAOUI
  (جورج شاوي) | Spol: moški | Član sirske elektronske vojske (obveščevalna služba teritorialne vojske). Vpleten v nasilno zatiranje civilnega prebivalstva po vsej Siriji in pozivanje k nasilju nad njim. | 14.11.2011 |
| 78. | Ali BARAKAT
  (tudi Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Spol: moški | Vojaški uradnik, vpleten v nasilje v Homsu. Trenutno služi v 30. mobilni pehotni diviziji republikanske garde. | 1.12.2011 |
| 96. | Brigadni general Jamal YUNES
  (tudi Younes)
  (جمال يونس) | Funkcija: poveljnik 555. polka
  Spol: moški | Vojaškim enotam je ukazal, da streljajo na protestnike v Moadamijehu.
  Vodja Vojaškega varnostnega odbora v Hami leta 2018. | 23.1.2012 |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (tudi Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji minister za telekomunikacije in tehnologijo, na položaju vsaj do aprila 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. Julija 2016 imenovan za vodjo agencije za načrtovanje in mednarodno sodelovanje (vladna agencija PICC). PICC je vladna agencija, ki je povezana s predsednikom vlade in pripravlja zlasti petletne načrte, ki zagotavljajo širše smernice za vladno gospodarsko in razvojno politiko. | 27.2.2012 |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Leto rojstva: 1966
  Kraj rojstva: Tartus, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji sirski veleposlanik v Iranu do leta 2020. Nekdanji minister za informiranje, na položaj imenovan po maju 2011. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 23.9.2011 |
| 132. | Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD
  (عبدالسلام فجر محمود) | Leto rojstva: 1959
  Spol: moški | Vodja varnostnega odbora južne regije od decembra 2020. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil v Bab Tumi (Damask). Nekdanji vodja preiskovalne enote obveščevalne službe sirijskih letalskih sil na letališču Meze. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. Zanj je bil izdan mednarodni nalog za prijetje zaradi ‚sostorilstva pri dejanju mučenja‘, ‚sostorilstva pri hudodelstvih zoper človečnost‘ in ‚sostorilstva pri vojnih hudodelstvih‘. | 24.7.2012 |
| 134. | Polkovnik Qusay Ibrahim MIHOUB
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Leto rojstva: 1961
  Kraj rojstva: Dergamo, Džabla, Latakija, Sirija
  Spol: moški | Višji častnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe letalskih sil v Dari (ko so se v Dari začeli protesti, je bil iz Damaska poslan v Daro). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu in nasilno zatrtje mirnih protestov v južni regiji. | 24.7.2012 |
| 137. | Brigadni general Ibrahim MA’ALA
  (tudi Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم | Spol: moški | Vodja enote 285 (Damask) direktorata za splošno obveščevalno dejavnost (konec leta 2011 je zamenjal brigadnega generala Hussama Fendija). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 139. | Generalmajor Hussam LUQA
  (tudi Husam, Housam, Houssam, Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (لوقا حسام) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji vodja varnostnega odbora južne regije od leta 2018 do 2020. Nekdanji vodja direktorata za splošno varnost. Generalmajor. Od aprila 2012 do 2.12.2018 je bil vodja enote direktorata za politično varnost v Homsu (nasledil brigadnega generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018 vodja direktorata za politično varnost. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 140. | Brigadni general Taha TAHA
  (طه طه) | Spol: moški | Namestnik pomočnika vodje službe za politično varnost. Nekdanji odgovorni za enoto direktorata za politično varnost v Latakiji. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. | 24.7.2012 |
| 144. | Generalmajor Ahmed AL-JARROUCHEH (tudi Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة) | Leto rojstva: 1957
  Spol: moški | Kot nekdanji vodja zunanje enote splošne obveščevalne službe (enota 279) odgovoren za splošne obveščevalne dejavnosti na sirskih veleposlaništvih. | 24.7.2012 |
| 146. | General Ghassan Jaoudat ISMAIL
  (tudi Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل) | Leto rojstva: 1960
  Kraj rojstva: Junaynat Ruslan – Darkoush, provinca Tartus, Sirija
  Spol: moški | Od leta 2019 vodja obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji namestnik vodje službe za obveščevalno dejavnost letalskih sil, pred tem na čelu enote za misije v okviru obveščevalne službe letalskih sil, ki v sodelovanju z enoto za posebne operacije vodi elitne enote obveščevalne službe letalskih sil, ki imajo pomembno vlogo pri zatiranju, ki ga izvaja sirski režim. V okviru te funkcije je Ghassan Jaoudat Ismail eden najvišjih predstavnikov vojske, neposredno odgovornih za nasilno zatiranje nasprotnikov, ki ga izvaja sirski režim, pa tudi za izginotje civilistov. | 24.7.2012 |
| 147. | Generalmajor Amer AL-ACHI
  (tudi Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي) | Spol: moški | Nekdanji guverner province Svejda, predsednik Bashar Al-Assad ga je na to funkcijo imenoval julija 2016. Nekdanji vodja obveščevalne enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil (2012–2016). Zaradi svoje funkcije v obveščevalni službi letalskih sil je vpleten v zatiranje sirske opozicije. | 24.7.2012 |
| 156. | Hala Mohammad
  (tudi Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر) | Leto rojstva: 1964
  Kraj rojstva: Raka, Sirija
  Spol: ženski | Nekdanja ministrica za turizem. Kot nekdanja vladna ministrica je soodgovorna za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 16.10.2012 |
| 172. | Ali HADAR (tudi HAIDAR) | Leto rojstva: 1962
  Spol: moški | Vodja agencije za nacionalno spravo in nekdanji državni minister za nacionalno spravo; predsednik krila ‚Intifada‘ Sirske socialne nacionalistične stranke. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 16.10.2012 |
| 204. | Emad HAMSHO
  (tudi Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Naslov: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija
  Spol: moški | Ima visok vodstveni položaj v družbi Hamsho Trading. Zaradi visokega položaja v družbi Hamsho Trading, ki je podružnica družbe Hamsho International, ki jo je Svet uvrstil na seznam, zagotavlja podporo sirskemu režimu. Povezan je tudi s subjektom Hamso International, uvrščenim na seznam. Je tudi podpredsednik Sirskega sveta za železo in jeklo, kjer deluje ob drugih režimskih poslovnežih, uvrščenih na seznam, kot je Ayman Jaber. Prav tako je sodelavec predsednika Basharja Al-Assada. | 7.3.2015 |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Leto rojstva: 1979
  Spol: ženski | Ministrica za upravni razvoj, imenovana marca 2017. | 30.5.2017 |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (tudi Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Leto rojstva: 1959
  Kraj rojstva: Damask, Sirija
  Spol: moški | Nekdanji minister za visoko šolstvo, na položaju po maju 2011 (imenovan 27.8.2014). Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. | 21.10.2014 |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (tudi generalmajor Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem) | Čin: generalmajor
  Funkcija: poveljnik 155. raketne brigade
  Spol: moški | Pripadnik sirskih oboroženih sil s činom polkovnika ter enakim ali višjim činom, na položaju po maju 2011; generalmajor in poveljnik 155. raketne brigade. Zaradi funkcije v 155. raketni brigadi povezan z Maherjem al-Assadom. V vlogi poveljnika 155. raketne brigade podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Odgovoren za izstreljevanje raket vrste SCUD na različne civilne objekte med januarjem in marcem 2013. | 21.10.2014 |
| 285. | Samer FOZ
  (tudi Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Datum rojstva: 20. maj 1973
  Kraj rojstva: Homs, Sirija / Latakia, Sirija
  Državljanstvi: sirsko, turško
  Številka turškega potnega lista: U 09471711 (kraj izdaje Turčija; velja do: 21.7.2024)
  Sirska nacionalna številka: 06010274705
  Naslov: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubaj, Združeni arabski emirati
  Funkcija: izvršni direktor Aman Group
  Spol: moški | V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in dejavnostmi v več sektorjih sirskega gospodarstva, vključno s skupnim podjetjem, ki ga podpira režim in sodeluje pri izgradnji Marota City, luksuznega stanovanjskega in poslovnega projekta. Samer Foz režimu zagotavlja finančno in drugo podporo, tudi s financiranjem vojaških sil Military Security Shield Forces v Siriji in posredništvom pri trgovanju z žitom. Ima tudi finančne koristi, saj ima zaradi povezav z režimom dostop do poslovnih priložnosti pri trgovanju s pšenico in projektih prenove. | 21.1.2019 |
| | | Drugi podatki: Izvršni predsednik Aman Group. Hčerinski družbi: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz zasebnega sektorja v skupnem podjetju Aman Damascus JSC in Damascus Cham Holding, v katerem je Foz individualni delničar. Emmar Industries je skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi Aman Group in Hamisho Group, v katerem ima Foz večinski delež in mu predseduje. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (tudi Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز) | Datum rojstva: 11.3.1976
  Državljanstvo: sirsko; Saint Kitts in Nevis
  Nacionalna št.: 06010274747
  Št. potnega lista: 002-14-L169340
  Dovoljenje za prebivanje v Združenih arabskih emiratih: 784-1976-7135283-5 | Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim. Med letoma 2012 in 2019 generalni direktor ASM International Trading LLC.
  Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu Assadovega režima sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z ISIL (Daeš), vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto. | 17.2.2020 |
| | | Funkcija: ustanovitelj družbe District 6 Company; ustanovni partner družbe Easylife Company
  Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Samer Foz podpredsednik družbe Asas Steel Company; Aman Holding;
  Spol: moški | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (tudi Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي) | Leto rojstva: 1976
  Državljanstvo: sirsko
  Funkcija: predsednik družbe Damascus Cham Holding Company (DCHC); Guverner Damaska
  Spol: moški | Vodilni poslovnež, ki ima koristi od sirskega režima in ga podpira. Predsednik Damascus Cham Holding Company (DCHC), naložbenega krila province Damask, ki upravlja nepremičnine province Damask in izvaja projekt Marota City.
  Je tudi guverner Damaska, ki ga je na ta položaj novembra 2018 imenoval predsednik Bashar al-Assad. Kot guverner Damaska in podpredsednik uprave družbe DCHC si je prizadeval za izvedbo politik režima, usmerjenih v ureditev razlaščenih zemljišč v Damasku (na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10), zlasti v okviru projekta Marota City. | 17.2.2020“ |

(2)

v oddelku A („Osebe“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu:

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„14.

Brigadni general Mohammed BILAL

(tudi podpolkovnik Muhammad Bilal)

Spol: moški

Kot višji uradnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Poleg tega je povezan s centrom za znanstvene študije in raziskave (SSRC), ki je uvrščen na seznam.

21.10.2014

22.

Ihab MAKHLOUF

(tudi Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف)

Datum rojstva: 21.1.1973

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Št. potnega lista: N002848852

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež. Poslovne interese ima v več sirskih podjetjih in subjektih, med drugim v Ramak Construction Co in Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).

Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada. Ehab Makhlouf je leta 2020 prevzel poslovne dejavnosti Ramija Makhloufa, sirska vlada pa mu je podelila pogodbe za upravljanje in vodenje brezcarinskih trgovin po vsej državi.

23.5.2011

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Amir Group in Cham Holding, konglomeratih z interesi v sektorjih nepremičnin, turizma, prometa in financ. Predsednik sirsko-ruskega poslovnega sveta.

Samir Hassan podpira vojno sirskega režima z donacijami v gotovini.

Povezan je z osebami, ki imajo koristi od režima ali ga podpirajo. Zlasti je povezan z Ramijem Makhloufom in Issamom Anboubo, ki ju je Svet uvrstil na seznam in imata koristi od sirskega režima.

27.9.2014

61.

George CHAOUI

(جورج شاوي)

Spol: moški

Član sirske elektronske vojske (obveščevalna služba teritorialne vojske). Vpleten v nasilno zatiranje civilnega prebivalstva po vsej Siriji in pozivanje k nasilju nad njim.

14.11.2011

78.

Ali BARAKAT

(tudi Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Spol: moški

Vojaški uradnik, vpleten v nasilje v Homsu. Trenutno služi v 30. mobilni pehotni diviziji republikanske garde.

1.12.2011

96.

Brigadni general Jamal YUNES

(tudi Younes)

(جمال يونس)

Funkcija: poveljnik 555. polka

Spol: moški

Vojaškim enotam je ukazal, da streljajo na protestnike v Moadamijehu.

Vodja Vojaškega varnostnega odbora v Hami leta 2018.

23.1.2012

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(tudi Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji minister za telekomunikacije in tehnologijo, na položaju vsaj do aprila 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim. Julija 2016 imenovan za vodjo agencije za načrtovanje in mednarodno sodelovanje (vladna agencija PICC). PICC je vladna agencija, ki je povezana s predsednikom vlade in pripravlja zlasti petletne načrte, ki zagotavljajo širše smernice za vladno gospodarsko in razvojno politiko.

27.2.2012

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Leto rojstva: 1966

Kraj rojstva: Tartus, Sirija

Spol: moški

Nekdanji sirski veleposlanik v Iranu do leta 2020. Nekdanji minister za informiranje, na položaj imenovan po maju 2011. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

23.9.2011

132.

Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD

(عبدالسلام فجر محمود)

Leto rojstva: 1959

Spol: moški

Vodja varnostnega odbora južne regije od decembra 2020. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil v Bab Tumi (Damask). Nekdanji vodja preiskovalne enote obveščevalne službe sirijskih letalskih sil na letališču Meze. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu. Zanj je bil izdan mednarodni nalog za prijetje zaradi ‚sostorilstva pri dejanju mučenja‘, ‚sostorilstva pri hudodelstvih zoper človečnost‘ in ‚sostorilstva pri vojnih hudodelstvih‘.

24.7.2012

134.

Polkovnik Qusay Ibrahim MIHOUB

(قصي إبراهيم ميهوب )

Leto rojstva: 1961

Kraj rojstva: Dergamo, Džabla, Latakija, Sirija

Spol: moški

Višji častnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji vodja enote obveščevalne službe letalskih sil v Dari (ko so se v Dari začeli protesti, je bil iz Damaska poslan v Daro). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu in nasilno zatrtje mirnih protestov v južni regiji.

24.7.2012

137.

Brigadni general Ibrahim MA’ALA

(tudi Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم

Spol: moški

Vodja enote 285 (Damask) direktorata za splošno obveščevalno dejavnost (konec leta 2011 je zamenjal brigadnega generala Hussama Fendija). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

139.

Generalmajor Hussam LUQA

(tudi Husam, Housam, Houssam, Louqa, Louca, Louka, Luka)

(لوقا حسام)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji vodja varnostnega odbora južne regije od leta 2018 do 2020. Nekdanji vodja direktorata za splošno varnost. Generalmajor. Od aprila 2012 do 2.12.2018 je bil vodja enote direktorata za politično varnost v Homsu (nasledil brigadnega generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018 vodja direktorata za politično varnost. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

140.

Brigadni general Taha TAHA

(طه طه)

Spol: moški

Namestnik pomočnika vodje službe za politično varnost. Nekdanji odgovorni za enoto direktorata za politično varnost v Latakiji. Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.

24.7.2012

144.

Generalmajor Ahmed AL-JARROUCHEH (tudi Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة)

Leto rojstva: 1957

Spol: moški

Kot nekdanji vodja zunanje enote splošne obveščevalne službe (enota 279) odgovoren za splošne obveščevalne dejavnosti na sirskih veleposlaništvih.

24.7.2012

146.

General Ghassan Jaoudat ISMAIL

(tudi Ismael)

(غسان جودت اسماعيل)

Leto rojstva: 1960

Kraj rojstva: Junaynat Ruslan – Darkoush, provinca Tartus, Sirija

Spol: moški

Od leta 2019 vodja obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Nekdanji namestnik vodje službe za obveščevalno dejavnost letalskih sil, pred tem na čelu enote za misije v okviru obveščevalne službe letalskih sil, ki v sodelovanju z enoto za posebne operacije vodi elitne enote obveščevalne službe letalskih sil, ki imajo pomembno vlogo pri zatiranju, ki ga izvaja sirski režim. V okviru te funkcije je Ghassan Jaoudat Ismail eden najvišjih predstavnikov vojske, neposredno odgovornih za nasilno zatiranje nasprotnikov, ki ga izvaja sirski režim, pa tudi za izginotje civilistov.

24.7.2012

147.

Generalmajor Amer AL-ACHI

(tudi Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي)

Spol: moški

Nekdanji guverner province Svejda, predsednik Bashar Al-Assad ga je na to funkcijo imenoval julija 2016. Nekdanji vodja obveščevalne enote obveščevalne službe sirskih letalskih sil (2012–2016). Zaradi svoje funkcije v obveščevalni službi letalskih sil je vpleten v zatiranje sirske opozicije.

24.7.2012

156.

Hala Mohammad

(tudi Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر)

Leto rojstva: 1964

Kraj rojstva: Raka, Sirija

Spol: ženski

Nekdanja ministrica za turizem. Kot nekdanja vladna ministrica je soodgovorna za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

16.10.2012

172.

Ali HADAR (tudi HAIDAR)

Leto rojstva: 1962

Spol: moški

Vodja agencije za nacionalno spravo in nekdanji državni minister za nacionalno spravo; predsednik krila ‚Intifada‘ Sirske socialne nacionalistične stranke. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

16.10.2012

204.

Emad HAMSHO

(tudi Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Naslov: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija

Spol: moški

Ima visok vodstveni položaj v družbi Hamsho Trading. Zaradi visokega položaja v družbi Hamsho Trading, ki je podružnica družbe Hamsho International, ki jo je Svet uvrstil na seznam, zagotavlja podporo sirskemu režimu. Povezan je tudi s subjektom Hamso International, uvrščenim na seznam. Je tudi podpredsednik Sirskega sveta za železo in jeklo, kjer deluje ob drugih režimskih poslovnežih, uvrščenih na seznam, kot je Ayman Jaber. Prav tako je sodelavec predsednika Basharja Al-Assada.

7.3.2015

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Leto rojstva: 1979

Spol: ženski

Ministrica za upravni razvoj, imenovana marca 2017.

30.5.2017

265.

Mohamad Amer MARDINI

(tudi Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Leto rojstva: 1959

Kraj rojstva: Damask, Sirija

Spol: moški

Nekdanji minister za visoko šolstvo, na položaju po maju 2011 (imenovan 27.8.2014). Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim.

21.10.2014

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(tudi generalmajor Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem)

Čin: generalmajor

Funkcija: poveljnik 155. raketne brigade

Spol: moški

Pripadnik sirskih oboroženih sil s činom polkovnika ter enakim ali višjim činom, na položaju po maju 2011; generalmajor in poveljnik 155. raketne brigade. Zaradi funkcije v 155. raketni brigadi povezan z Maherjem al-Assadom. V vlogi poveljnika 155. raketne brigade podpira sirski režim in je odgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva. Odgovoren za izstreljevanje raket vrste SCUD na različne civilne objekte med januarjem in marcem 2013.

21.10.2014

285.

Samer FOZ

(tudi Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Datum rojstva: 20. maj 1973

Kraj rojstva: Homs, Sirija / Latakia, Sirija

Državljanstvi: sirsko, turško

Številka turškega potnega lista: U 09471711 (kraj izdaje Turčija; velja do: 21.7.2024)

Sirska nacionalna številka: 06010274705

Naslov: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubaj, Združeni arabski emirati

Funkcija: izvršni direktor Aman Group

Spol: moški

V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in dejavnostmi v več sektorjih sirskega gospodarstva, vključno s skupnim podjetjem, ki ga podpira režim in sodeluje pri izgradnji Marota City, luksuznega stanovanjskega in poslovnega projekta. Samer Foz režimu zagotavlja finančno in drugo podporo, tudi s financiranjem vojaških sil Military Security Shield Forces v Siriji in posredništvom pri trgovanju z žitom. Ima tudi finančne koristi, saj ima zaradi povezav z režimom dostop do poslovnih priložnosti pri trgovanju s pšenico in projektih prenove.

21.1.2019

Drugi podatki: Izvršni predsednik Aman Group. Hčerinski družbi: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz zasebnega sektorja v skupnem podjetju Aman Damascus JSC in Damascus Cham Holding, v katerem je Foz individualni delničar. Emmar Industries je skupno podjetje, ki sta ga ustanovili družbi Aman Group in Hamisho Group, v katerem ima Foz večinski delež in mu predseduje.

291.

Amer FOZ

(tudi Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز)

Datum rojstva: 11.3.1976

Državljanstvo: sirsko; Saint Kitts in Nevis

Nacionalna št.: 06010274747

Št. potnega lista: 002-14-L169340

Dovoljenje za prebivanje v Združenih arabskih emiratih: 784-1976-7135283-5

Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim. Med letoma 2012 in 2019 generalni direktor ASM International Trading LLC.

Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu Assadovega režima sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z ISIL (Daeš), vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto.

17.2.2020

Funkcija: ustanovitelj družbe District 6 Company; ustanovni partner družbe Easylife Company

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Samer Foz podpredsednik družbe Asas Steel Company; Aman Holding;

Spol: moški

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(tudi Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي)

Leto rojstva: 1976

Državljanstvo: sirsko

Funkcija: predsednik družbe Damascus Cham Holding Company (DCHC); Guverner Damaska

Spol: moški

Vodilni poslovnež, ki ima koristi od sirskega režima in ga podpira. Predsednik Damascus Cham Holding Company (DCHC), naložbenega krila province Damask, ki upravlja nepremičnine province Damask in izvaja projekt Marota City.

Je tudi guverner Damaska, ki ga je na ta položaj novembra 2018 imenoval predsednik Bashar al-Assad. Kot guverner Damaska in podpredsednik uprave družbe DCHC si je prizadeval za izvedbo politik režima, usmerjenih v ureditev razlaščenih zemljišč v Damasku (na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10), zlasti v okviru projekta Marota City.

17.2.2020“

| (3) | v oddelku B („Subjekti“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu: | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building Daraa Highway – Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq – Sirija p.p. 9525 | Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Največja nepremičninska družba Sirije ter nepremičninsko in naložbeno krilo družbe Cham Holding; zagotavlja financiranje sirskega režima. | 23.6.2011 |
| 77. | Al Qatarji Company
  (tudi Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (مجموعة/شركة قاطرجي) | Vrsta subjekta: zasebna družba
  Poslovni sektor: uvoz/izvoz; prevoz s tovornjaki; dobava nafte in blaga
  Ime direktorja/upraviteljev: Hussam al-Qatirji, izvršni direktor (uvrščen na seznam s strani Sveta) | Vidno podjetje, ki deluje v več sektorjih sirskega gospodarstva. Z olajševanjem trgovine z gorivom, orožjem in strelivom med režimom in različnimi akterji, vključno z ISIL (Daeš) pod pretvezo, da gre za uvoz in izvoz prehrambenih izdelkov, s podpiranjem milic, ki se borijo na strani režima, in z izkoriščanjem povezav z režimom za razširitev poslovne dejavnosti, Al Qatarji Company – katere upravni odbor vodi na seznam uvrščeni Hussam al-Qatirji, član Ljudske skupščine Sirije – podpira režim in ima od njega koristi. | 17.2.2020 |
| | | Dejanski lastnik: Hussam al-Qatirji (uvrščen na seznam s strani Sveta)
  Prijavljeni naslov: Mazzah, Damask, Sirija
  Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (tudi Damascus Cham Private Joint Stock Company)
  (القابضة الشام دمشق) | Vrsta subjekta: družba zasebnega prava v javni lasti
  Poslovni sektor: razvoj nepremičnin
  Ime direktorja/upraviteljev: Adel Anwar al-Olabi, predsednik upravnega odbora in guverner Damaska (uvrščen na seznam s strani Sveta)
  Dejanski lastnik: Provinca Damask | Damascus Cham Holding Company je režim ustanovil kot naložbeno krilo province Damask, ki naj bi upravljalo nepremičnine province Damask in izvajalo projekt Marota City, luksuzni nepremičninski projekt, postavljen na zemljišča, ki so bila razlaščena zlasti na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10.
  Z upravljanjem izvajanja projekta Marota City družba Damascus Cham Holding Company (katere predsednik je guverner Damaska) podpira sirski režim in ima od njega koristi ter zagotavlja ugodnosti za poslovneže s tesnimi povezavami z režimom, ki s tem subjektom prek javno-zasebnih partnerstev sklepajo donosne posle. | 17.2.2020“ |
| | | Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Rami Makhlouf (uvrščen na seznam s strani Sveta), Samer Foz (uvrščen na seznam s strani Sveta), Mazen Tarazi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Talas Group, ki je v lasti poslovneža Anasa Talasa (uvrščen na seznam s strani Sveta), Khaled al-Zubaidi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Nader Qalei (uvrščen na seznam s strani Sveta). | | |

(3)

v oddelku B („Subjekti“) naslednji vnosi nadomestijo ustrezne vnose na seznamu:

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building Daraa Highway – Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq – Sirija p.p. 9525

Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Največja nepremičninska družba Sirije ter nepremičninsko in naložbeno krilo družbe Cham Holding; zagotavlja financiranje sirskega režima.

23.6.2011

77.

Al Qatarji Company

(tudi Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(مجموعة/شركة قاطرجي)

Vrsta subjekta: zasebna družba

Poslovni sektor: uvoz/izvoz; prevoz s tovornjaki; dobava nafte in blaga

Ime direktorja/upraviteljev: Hussam al-Qatirji, izvršni direktor (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Vidno podjetje, ki deluje v več sektorjih sirskega gospodarstva. Z olajševanjem trgovine z gorivom, orožjem in strelivom med režimom in različnimi akterji, vključno z ISIL (Daeš) pod pretvezo, da gre za uvoz in izvoz prehrambenih izdelkov, s podpiranjem milic, ki se borijo na strani režima, in z izkoriščanjem povezav z režimom za razširitev poslovne dejavnosti, Al Qatarji Company – katere upravni odbor vodi na seznam uvrščeni Hussam al-Qatirji, član Ljudske skupščine Sirije – podpira režim in ima od njega koristi.

17.2.2020

Dejanski lastnik: Hussam al-Qatirji (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Prijavljeni naslov: Mazzah, Damask, Sirija

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(tudi Damascus Cham Private Joint Stock Company)

(القابضة الشام دمشق)

Vrsta subjekta: družba zasebnega prava v javni lasti

Poslovni sektor: razvoj nepremičnin

Ime direktorja/upraviteljev: Adel Anwar al-Olabi, predsednik upravnega odbora in guverner Damaska (uvrščen na seznam s strani Sveta)

Dejanski lastnik: Provinca Damask

Damascus Cham Holding Company je režim ustanovil kot naložbeno krilo province Damask, ki naj bi upravljalo nepremičnine province Damask in izvajalo projekt Marota City, luksuzni nepremičninski projekt, postavljen na zemljišča, ki so bila razlaščena zlasti na podlagi odloka št. 66 in zakona št. 10.

Z upravljanjem izvajanja projekta Marota City družba Damascus Cham Holding Company (katere predsednik je guverner Damaska) podpira sirski režim in ima od njega koristi ter zagotavlja ugodnosti za poslovneže s tesnimi povezavami z režimom, ki s tem subjektom prek javno-zasebnih partnerstev sklepajo donosne posle.

17.2.2020“

Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave: Rami Makhlouf (uvrščen na seznam s strani Sveta), Samer Foz (uvrščen na seznam s strani Sveta), Mazen Tarazi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Talas Group, ki je v lasti poslovneža Anasa Talasa (uvrščen na seznam s strani Sveta), Khaled al-Zubaidi (uvrščen na seznam s strani Sveta), Nader Qalei (uvrščen na seznam s strani Sveta).

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/100 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/100

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/856

z dne 25. maja 2021

o določitvi datuma, s katerim Evropsko javno tožilstvo prevzame svoje naloge preiskave in pregona

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (v nadaljnjem besedilu: EJT) (1) in zlasti drugega pododstavka člena 120(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | EJT v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 prevzame naloge preiskave in pregona, ki so mu dodeljene z navedeno uredbo, z dnem, ki se določi s sklepom Komisije na predlog evropskega glavnega tožilca po ustanovitvi EJT. |
| --- | --- |

(1)

EJT v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 prevzame naloge preiskave in pregona, ki so mu dodeljene z navedeno uredbo, z dnem, ki se določi s sklepom Komisije na predlog evropskega glavnega tožilca po ustanovitvi EJT.

| (2) | Evropski glavni tožilec je 7. aprila 2021 Komisiji predlagal, naj EJT prevzame svoje naloge preiskave in pregona 1. junija 2021. |
| --- | --- |

(2)

Evropski glavni tožilec je 7. aprila 2021 Komisiji predlagal, naj EJT prevzame svoje naloge preiskave in pregona 1. junija 2021.

| (3) | EJT je nedeljiv organ Unije, ki deluje kot enoten urad z decentralizirano strukturo. Na osrednji ravni ga sestavljajo kolegij, stalni senati, evropski glavni tožilec, namestniki evropskega glavnega tožilca, evropski tožilci in upravni direktor. Evropski glavni tožilec, evropski tožilci, namestniki evropskega glavnega tožilca in upravni direktor EJT so bili imenovani s sklepi, sprejetimi 23. oktobra 2019 (2), 27. julija 2020 (3), 11. novembra 2020 (4) oziroma 20. januarja 2021 (5). Kolegij je bil ustanovljen 28. septembra 2020. Dne 12. oktobra 2020 je Kolegij v skladu s členom 21(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel poslovnik EJT. Kolegij je 25. novembra 2020 v skladu s prvim pododstavkom člena 10(1) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o stalnih senatih. Osebje EJT, kot je opredeljeno v členu 2(4) Uredbe (EU) 2017/1939, je na razpolago. |
| --- | --- |

(3)

EJT je nedeljiv organ Unije, ki deluje kot enoten urad z decentralizirano strukturo. Na osrednji ravni ga sestavljajo kolegij, stalni senati, evropski glavni tožilec, namestniki evropskega glavnega tožilca, evropski tožilci in upravni direktor. Evropski glavni tožilec, evropski tožilci, namestniki evropskega glavnega tožilca in upravni direktor EJT so bili imenovani s sklepi, sprejetimi 23. oktobra 2019 (2), 27. julija 2020 (3), 11. novembra 2020 (4) oziroma 20. januarja 2021 (5). Kolegij je bil ustanovljen 28. septembra 2020. Dne 12. oktobra 2020 je Kolegij v skladu s členom 21(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel poslovnik EJT. Kolegij je 25. novembra 2020 v skladu s prvim pododstavkom člena 10(1) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o stalnih senatih. Osebje EJT, kot je opredeljeno v členu 2(4) Uredbe (EU) 2017/1939, je na razpolago.

| (4) | Decentralizirano raven EJT sestavljajo evropski delegirani tožilci iz držav članic, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje v zvezi z ustanovitvijo EJT (v nadaljnjem besedilu: države članice). Kolegij je 29. septembra 2020 v skladu s členom 114(c) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o pogojih za zaposlitev evropskih delegiranih tožilcev. Do 1. junija 2021 bi morala biti imenovana vsaj dva evropska delegirana tožilca na vsako državo članico. EJT je na dan sprejetja tega sklepa že imenovalo vsaj dva evropska delegirana tožilca na državo članico, z izjemo Finske in Slovenije (6). Razumen rok, v katerem lahko države članice imenujejo svoje kandidate za mesto evropskega delegiranega tožilca, se je že iztekel. To ne bi smelo preprečiti učinkovitega začetka delovanja EJT, ob upoštevanju možnosti, da evropski tožilec zadevnih držav članic v skladu s členom 28(4) Uredbe (EU) 2017/1939 osebno izvede preiskavo v teh državah članicah z vsemi pooblastili, odgovornostmi in obveznostmi evropskega delegiranega tožilca. |
| --- | --- |

(4)

Decentralizirano raven EJT sestavljajo evropski delegirani tožilci iz držav članic, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje v zvezi z ustanovitvijo EJT (v nadaljnjem besedilu: države članice). Kolegij je 29. septembra 2020 v skladu s členom 114(c) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o pogojih za zaposlitev evropskih delegiranih tožilcev. Do 1. junija 2021 bi morala biti imenovana vsaj dva evropska delegirana tožilca na vsako državo članico. EJT je na dan sprejetja tega sklepa že imenovalo vsaj dva evropska delegirana tožilca na državo članico, z izjemo Finske in Slovenije (6). Razumen rok, v katerem lahko države članice imenujejo svoje kandidate za mesto evropskega delegiranega tožilca, se je že iztekel. To ne bi smelo preprečiti učinkovitega začetka delovanja EJT, ob upoštevanju možnosti, da evropski tožilec zadevnih držav članic v skladu s členom 28(4) Uredbe (EU) 2017/1939 osebno izvede preiskavo v teh državah članicah z vsemi pooblastili, odgovornostmi in obveznostmi evropskega delegiranega tožilca.

| (5) | EJT je bil dodeljen samostojen proračun v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (7), ki zagotavlja njegovo popolno samostojnost in neodvisnost. |
| --- | --- |

(5)

EJT je bil dodeljen samostojen proračun v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (7), ki zagotavlja njegovo popolno samostojnost in neodvisnost.

| (6) | V skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) 2017/1939 je vzpostavljen sistem EJT za vodenje zadev, ki deluje na centralni in decentralizirani ravni. V Prilogi k navedeni uredbi, ki je bila uvedena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2153 (8), so navedene kategorije operativnih osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih operativne osebne podatke sme EJT obdelovati v kazalu spisov. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) 2017/1939 je vzpostavljen sistem EJT za vodenje zadev, ki deluje na centralni in decentralizirani ravni. V Prilogi k navedeni uredbi, ki je bila uvedena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2153 (8), so navedene kategorije operativnih osebnih podatkov in kategorije posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, katerih operativne osebne podatke sme EJT obdelovati v kazalu spisov.

| (7) | Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 78(5) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel poslovnik v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Kolegij je 28. oktobra 2020 sprejel pravila o obdelavi osebnih podatkov s strani EJT. Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9) sprejel notranja pravila o omejitvah nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo upravnih osebnih podatkov v okviru dejavnosti EJT. |
| --- | --- |

(7)

Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 78(5) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel poslovnik v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Kolegij je 28. oktobra 2020 sprejel pravila o obdelavi osebnih podatkov s strani EJT. Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9) sprejel notranja pravila o omejitvah nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo upravnih osebnih podatkov v okviru dejavnosti EJT.

| (8) | Kolegij je 13. januarja 2021 v skladu s členom 95 Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel finančna pravila, ki se uporabljajo za EJT. |
| --- | --- |

(8)

Kolegij je 13. januarja 2021 v skladu s členom 95 Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel finančna pravila, ki se uporabljajo za EJT.

| (9) | EJT in Veliko vojvodstvo Luksemburg sta 27. novembra 2020 v skladu s členom 106(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sklenila sporazum o sedežu. Prostori glavnega urada v Luxembourgu so bili dani na voljo EJT. |
| --- | --- |

(9)

EJT in Veliko vojvodstvo Luksemburg sta 27. novembra 2020 v skladu s členom 106(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sklenila sporazum o sedežu. Prostori glavnega urada v Luxembourgu so bili dani na voljo EJT.

| (10) | Kolegij je 30. septembra 2020 v skladu s členom 107(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel dogovor o notranji jezikovni ureditvi EJT. |
| --- | --- |

(10)

Kolegij je 30. septembra 2020 v skladu s členom 107(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel dogovor o notranji jezikovni ureditvi EJT.

| (11) | Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 109(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o javnem dostopu do dokumentov EJT. |
| --- | --- |

(11)

Kolegij je 21. oktobra 2020 v skladu s členom 109(2) Uredbe (EU) 2017/1939 sprejel pravila o javnem dostopu do dokumentov EJT.

| (12) | Vse države članice so Komisijo uradno obvestile o sprejetju ukrepov za prenos Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (10) v nacionalno pravo in so na splošno uvedle druge ustrezne ukrepe za zagotovitev, da lahko EJT začne svoje operativno delo. |
| --- | --- |

(12)

Vse države članice so Komisijo uradno obvestile o sprejetju ukrepov za prenos Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (10) v nacionalno pravo in so na splošno uvedle druge ustrezne ukrepe za zagotovitev, da lahko EJT začne svoje operativno delo.

| (13) | Ker so tako izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, je EJT ustanovljeno in pripravljeno prevzeti svoje naloge preiskave in pregona. Zato je treba določiti datum, na katerega EJT prevzame te naloge. |
| --- | --- |

(13)

Ker so tako izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, je EJT ustanovljeno in pripravljeno prevzeti svoje naloge preiskave in pregona. Zato je treba določiti datum, na katerega EJT prevzame te naloge.

| (14) | V skladu s tretjim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 ta datum ne bi smel biti prej kot tri leta po datumu začetka veljavnosti navedene uredbe. Ker je Uredba (EU) 2017/1939 začela veljati 20. novembra 2017, ta datum ne bi smel biti pred 20. novembrom 2020. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s tretjim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 ta datum ne bi smel biti prej kot tri leta po datumu začetka veljavnosti navedene uredbe. Ker je Uredba (EU) 2017/1939 začela veljati 20. novembra 2017, ta datum ne bi smel biti pred 20. novembrom 2020.

| (15) | EJT v skladu s prvim in četrtim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 izvaja svojo pristojnost v zvezi s katerim koli kaznivim dejanjem v njegovi pristojnosti, storjenim po 20. novembru 2017 ali, v primeru držav članic, ki so se pridružile okrepljenemu sodelovanju na podlagi sklepa, sprejetega v skladu s členom 331(1) PDEU, po datumu, navedenem v zadevnem sklepu – |
| --- | --- |

(15)

EJT v skladu s prvim in četrtim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939 izvaja svojo pristojnost v zvezi s katerim koli kaznivim dejanjem v njegovi pristojnosti, storjenim po 20. novembru 2017 ali, v primeru držav članic, ki so se pridružile okrepljenemu sodelovanju na podlagi sklepa, sprejetega v skladu s členom 331(1) PDEU, po datumu, navedenem v zadevnem sklepu –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropsko javno tožilstvo 1. junija 2021 prevzame naloge preiskave in pregona, ki so mu dodeljene z Uredbo (EU) 2017/1939.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

1

(2)  
  UL L 274 28.10.2019, str. 1.

2

(3)  
  UL L 244, 29.7.2020, str. 18.

3

(4)  Sklepa 010/2020 in 011/2020 kolegija Evropskega javnega tožilstva z dne 11. novembra 2020

4

(5)  Sklep 003/2021 kolegija Evropskega javnega tožilstva z dne 20. januarja 2021

5

(6)  Sklepi kolegija Evropskega javnega tožilstva: 19/2020 z dne 25. novembra 2020 (imenovanje desetih evropskih delegiranih tožilcev v Zvezni republiki Nemčiji); 020/2020 z dne 25. novembra 2020 (imenovanje štirih evropskih delegiranih tožilcev v Slovaški republiki); 021/2020 z dne 2. decembra 2020 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Estoniji); 22/2020 z dne 2. decembra 2020 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Zvezni republiki Nemčiji); 024/2020 z dne 9. decembra 2020 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Slovaški republiki); 007/2021 z dne 3. februarja 2021 (imenovanje treh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Litvi); 008/2021 z dne 5. februarja 2021 (imenovanje treh evropskih delegiranih tožilcev v Češki republiki); 009/2021 z dne 10. februarja 2021 (imenovanje šestih evropskih delegiranih tožilcev v Romuniji); 010/2021 z dne 10. februarja 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Kraljevini Nizozemski); 016/2021 z dne 17. marca 2021 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Kraljevini Belgiji); 022/2021 z dne 7. aprila 2021 (imenovanje treh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Bolgariji); 024/2021 z dne 7. aprila 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Hrvaški); 025/2021 z dne 7. aprila 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Češki republiki); 026/2021 z dne 21. aprila 2021 (imenovanje štirih evropskih delegiranih tožilcev v Francoski republiki); 027/2021 z dne 21. aprila 2021 (imenovanje štirih evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Latviji); 031/2021 z dne 28. aprila 2021 (imenovanje sedmih evropskih delegiranih tožilcev v Kraljevini Španiji); 032/2021 z dne 28. aprila 2021 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Republiki Malti); 034/2021 z dne 3. maja 2021 (imenovanje petnajstih evropskih delegiranih tožilcev v Italijanski republiki); 035/2021 z dne 3. maja 2021 (imenovanje štirih evropskih delegiranih tožilcev v Portugalski republiki); 037/2021 z dne 6. maja 2021 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Republiki Bolgariji); 041/2021 z dne 12. maja 2021 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Republiki Malti); 045/2021 z dne 17. maja 2021 (imenovanje enega evropskega delegiranega tožilca v Kraljevini Belgiji); 046/2021 z dne 17. maja 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Avstriji); 047/2021 z dne 17. maja 2021 (imenovanje petih evropskih delegiranih tožilcev v Helenski republiki); 048/2021 z dne 19. maja 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Republiki Ciper); 059/2021 z dne 19. maja 2021 (imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev v Velikem vojvodstvu Luksemburg).

6

(7)  
  UL L 433I, 22.12.2020, str. 11.

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2153 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 glede vrst operativnih osebnih podatkov in kategorij posameznikov, na katere se nanašajo operativni osebni podatki, ki jih sme Evropsko javno tožilstvo obdelovati v kazalu spisov (UL L 431, 21.12.2020, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

9

(10)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

10

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/103 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/103

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/857

z dne 27. maja 2021

o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2021/625 glede vključitve nekaterih investicijskih podjetij v merila za upravičenost do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Članstvo v evropskih državnih in nadnacionalnih mrežah primarnih trgovcev je običajno odprto za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), in investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(1)

Članstvo v evropskih državnih in nadnacionalnih mrežah primarnih trgovcev je običajno odprto za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), in investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (2) | Točka (c) člena 4 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (4) kot eno od meril za upravičenost do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije določa članstvo kreditnih institucij v evropski državni ali nadnacionalni mreži primarnih trgovcev. Glede na svoje izkušnje, pridobljene s članstvom v evropskih državnih ali nadnacionalnih mrežah primarnih trgovcev, bi morala biti tudi investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU, upravičena do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije. Te dejavnosti so pomembne za naloge članov mreže primarnih trgovcev Unije, ki lahko sodelujejo na dražbah z obveznostjo odkupa in lahko delujejo kot vodilni upravljavci za sindicirane transakcije, s čimer se zavezujejo k opravljanju dejavnosti prodaje oziroma odkupa dolžniških vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(2)

Točka (c) člena 4 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (4) kot eno od meril za upravičenost do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije določa članstvo kreditnih institucij v evropski državni ali nadnacionalni mreži primarnih trgovcev. Glede na svoje izkušnje, pridobljene s članstvom v evropskih državnih ali nadnacionalnih mrežah primarnih trgovcev, bi morala biti tudi investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU, upravičena do članstva v mreži primarnih trgovcev Unije. Te dejavnosti so pomembne za naloge članov mreže primarnih trgovcev Unije, ki lahko sodelujejo na dražbah z obveznostjo odkupa in lahko delujejo kot vodilni upravljavci za sindicirane transakcije, s čimer se zavezujejo k opravljanju dejavnosti prodaje oziroma odkupa dolžniških vrednostnih papirjev.

| (3) | Poleg tega bi se morala v skladu z novim regulativnim okvirom, ki se uporablja za investicijska podjetja, zlasti Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (5), nekatera investicijska podjetja, ki opravljajo dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU, od 26. junija 2021 šteti za kreditne institucije. Kljub temu naj bi se do tega datuma in dokler se ne izda dovoljenje za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije v skladu z novim regulativnim okvirom, ti subjekti začasno še vedno šteli za investicijska podjetja. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega bi se morala v skladu z novim regulativnim okvirom, ki se uporablja za investicijska podjetja, zlasti Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (5), nekatera investicijska podjetja, ki opravljajo dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU, od 26. junija 2021 šteti za kreditne institucije. Kljub temu naj bi se do tega datuma in dokler se ne izda dovoljenje za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije v skladu z novim regulativnim okvirom, ti subjekti začasno še vedno šteli za investicijska podjetja.

| (4) | Sklep (EU, Euratom) 2021/625 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep (EU, Euratom) 2021/625 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ob upoštevanju potrebe po oblikovanju prvega seznama mreže primarnih trgovcev Unije, za katerega je že bilo objavljeno povabilo k oddaji prijave, izbor pa poteka, pa tudi prehodnega obdobja v skladu z novim regulativnim okvirom ter zaradi pravne varnosti zainteresiranih vložnikov za članstvo v mreži primarnih trgovcev Unije bi moral ta sklep začeti veljati čim prej in se uporabljati retroaktivno od datuma začetka veljavnosti Sklepa (EU, Euratom) 2021/625 – |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju potrebe po oblikovanju prvega seznama mreže primarnih trgovcev Unije, za katerega je že bilo objavljeno povabilo k oddaji prijave, izbor pa poteka, pa tudi prehodnega obdobja v skladu z novim regulativnim okvirom ter zaradi pravne varnosti zainteresiranih vložnikov za članstvo v mreži primarnih trgovcev Unije bi moral ta sklep začeti veljati čim prej in se uporabljati retroaktivno od datuma začetka veljavnosti Sklepa (EU, Euratom) 2021/625 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (EU, Euratom) 2021/625 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka 3a:

  „
  ‚investicijska podjetja‘ pomeni investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

  (*1)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;" |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka 3a:

„
  ‚investicijska podjetja‘ pomeni investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

(*1)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

| (b) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:

  „
  ‚člani mreže primarnih trgovcev‘ pomeni vse kreditne institucije ali investicijska podjetja, ki izpolnjujejo merila za upravičenost iz člena 4 in so vključeni na seznam iz člena 11;“ |
| --- | --- |

(b)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„
  ‚člani mreže primarnih trgovcev‘ pomeni vse kreditne institucije ali investicijska podjetja, ki izpolnjujejo merila za upravičenost iz člena 4 in so vključeni na seznam iz člena 11;“

| (2) | v členu 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

  „Mreža primarnih trgovcev Unije (v nadaljnjem besedilu: mreža primarnih trgovcev) je skupina kreditnih institucij in investicijskih podjetij iz točke (b)(ii) člena 4, ki so upravičeni do sodelovanja pri naslednjih dejavnostih Komisije na področju zadolževanja in upravljanja dolgov:“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Mreža primarnih trgovcev Unije (v nadaljnjem besedilu: mreža primarnih trgovcev) je skupina kreditnih institucij in investicijskih podjetij iz točke (b)(ii) člena 4, ki so upravičeni do sodelovanja pri naslednjih dejavnostih Komisije na področju zadolževanja in upravljanja dolgov:“;

| (3) | člen 4 se spremeni:






  (a) | uvodni del se nadomesti z naslednjim:

  „Do članstva v mreži primarnih trgovcev so upravičeni kreditne institucije in investicijska podjetja, ki izpolnjujejo naslednja merila:“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

uvodni del se nadomesti z naslednjim:

„Do članstva v mreži primarnih trgovcev so upravičeni kreditne institucije in investicijska podjetja, ki izpolnjujejo naslednja merila:“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so pod nadzorom pristojnega organa Unije in imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti za eno od naslednjega:






  (i) | kreditno institucijo v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

so pod nadzorom pristojnega organa Unije in imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti za eno od naslednjega:

(i)

kreditno institucijo v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ali

| (ii) | investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje za opravljanje dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta, ter |
| --- | --- |

(ii)

investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje za opravljanje dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta, ter

(*2)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).“;"

| (4) | v členu 5 se točka (e)(iii) nadomesti z naslednjim:






  „(iii) | vsak primarni trgovec nemudoma obvesti Komisijo o vseh postopkih, ki jih proti njemu sproži pristojni organ države članice v zvezi z dejavnostjo, ki jo izvaja kot kreditna institucija ali investicijsko podjetje iz točke (b)(ii) člena 4. Vsak primarni trgovec obvesti Komisijo o vseh ukrepih ali odločitvah, sprejetih na podlagi teh postopkov;“ |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 5 se točka (e)(iii) nadomesti z naslednjim:

„(iii)

vsak primarni trgovec nemudoma obvesti Komisijo o vseh postopkih, ki jih proti njemu sproži pristojni organ države članice v zvezi z dejavnostjo, ki jo izvaja kot kreditna institucija ali investicijsko podjetje iz točke (b)(ii) člena 4. Vsak primarni trgovec obvesti Komisijo o vseh ukrepih ali odločitvah, sprejetih na podlagi teh postopkov;“

| (5) | v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Zainteresirane kreditne institucije in investicijska podjetja iz točke (b)(ii) člena 4 Komisiji predložijo vlogo za članstvo v mreži primarnih trgovcev tako, da izpolnijo in predložijo obrazec vloge in priloženi kontrolni seznam v zvezi z merili za sprejem, ki je na voljo na spletišču Komisije.“ |
| --- | --- |

(5)

v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Zainteresirane kreditne institucije in investicijska podjetja iz točke (b)(ii) člena 4 Komisiji predložijo vlogo za članstvo v mreži primarnih trgovcev tako, da izpolnijo in predložijo obrazec vloge in priloženi kontrolni seznam v zvezi z merili za sprejem, ki je na voljo na spletišču Komisije.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. aprila 2021.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

2

(3)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

3

(4)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2021/625 z dne 14. aprila 2021 o vzpostavitvi mreže primarnih trgovcev in opredelitvi meril za upravičenost do vodilnih in sovodilnih pooblastil za sindicirane transakcije za namene dejavnosti zadolževanja s strani Komisije v imenu Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 131, 16.4.2021, str. 170).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

5

---

| 28.5.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 188/106 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 188/106

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/858

z dne 27. maja 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/253 glede opozoril zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje in za sledenje stikom v zvezi s potniki, identificiranimi prek obrazcev za lokalizacijo potnikov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (1) ter zlasti člena 8(2) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ugotovitev pozitivnega primera COVID-19 po čezmejnem potovanju izpolnjuje merila iz člena 9(1) Sklepa št. 1082/2013/EU, saj lahko še vedno povzroča precejšnjo umrljivost ljudi, bi se lahko hitro razširil, vpliva na več kot eno državo članico in bi v zvezi z njim lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije. V skladu s točko 23 Priporočila (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (2) bi bilo treba informacije o primerih COVID-19, odkritih ob prihodu oseb na ozemlje države članice, zaradi iskanja stikov prek sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, vzpostavljenega s členom 8 Sklepa št. 1082/2013/EU, ki ga upravlja Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (v nadaljnjem besedilu: ECDC), nemudoma posredovati javnozdravstvenim organom držav, v katerih so zadevne osebe bivale zadnjih 14 dni. |
| --- | --- |

(1)

Ugotovitev pozitivnega primera COVID-19 po čezmejnem potovanju izpolnjuje merila iz člena 9(1) Sklepa št. 1082/2013/EU, saj lahko še vedno povzroča precejšnjo umrljivost ljudi, bi se lahko hitro razširil, vpliva na več kot eno državo članico in bi v zvezi z njim lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije. V skladu s točko 23 Priporočila (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (2) bi bilo treba informacije o primerih COVID-19, odkritih ob prihodu oseb na ozemlje države članice, zaradi iskanja stikov prek sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, vzpostavljenega s členom 8 Sklepa št. 1082/2013/EU, ki ga upravlja Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (v nadaljnjem besedilu: ECDC), nemudoma posredovati javnozdravstvenim organom držav, v katerih so zadevne osebe bivale zadnjih 14 dni.

| (2) | Na podlagi Priporočila (EU) 2020/1475 bi države članice lahko zahtevale, da osebe, ki vstopajo na njihovo ozemlje, predložijo obrazec za lokalizacijo potnika, v skladu z zahtevami glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Priporočila (EU) 2020/1475 bi države članice lahko zahtevale, da osebe, ki vstopajo na njihovo ozemlje, predložijo obrazec za lokalizacijo potnika, v skladu z zahtevami glede varstva podatkov.

| (3) | Države članice na podlagi zahteve po izpolnitvi nacionalnih obrazcev za lokalizacijo potnikov v različnih formatih zbirajo podatke iz teh obrazcev o čezmejnih potnikih, ki vstopajo na njihovo ozemlje. Ti podatki se med drugim uporabijo, kadar se ugotovi, da je oseba, ki je izpolnila obrazec za lokalizacijo potnika, primer COVID-19; v takem primeru se na podlagi podatkov, zbranih v obrazcu za lokalizacijo potnika, ugotovi načrt potovanja te osebe, ustrezne informacije pa se pošljejo državam članicam, ki morajo izvesti postopke sledenja stikom v zvezi z osebami, ki bi lahko bile izpostavljene okuženemu potniku. |
| --- | --- |

(3)

Države članice na podlagi zahteve po izpolnitvi nacionalnih obrazcev za lokalizacijo potnikov v različnih formatih zbirajo podatke iz teh obrazcev o čezmejnih potnikih, ki vstopajo na njihovo ozemlje. Ti podatki se med drugim uporabijo, kadar se ugotovi, da je oseba, ki je izpolnila obrazec za lokalizacijo potnika, primer COVID-19; v takem primeru se na podlagi podatkov, zbranih v obrazcu za lokalizacijo potnika, ugotovi načrt potovanja te osebe, ustrezne informacije pa se pošljejo državam članicam, ki morajo izvesti postopke sledenja stikom v zvezi z osebami, ki bi lahko bile izpostavljene okuženemu potniku.

| (4) | Javnozdravstveni organi nekaterih držav članic si že izmenjujejo osebne podatke, zbrane prek obrazcev za lokalizacijo potnikov, za namene sledenja stikom v okviru pandemije COVID-19. Take izmenjave potekajo zlasti prek obstoječe tehnične infrastrukture v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja. |
| --- | --- |

(4)

Javnozdravstveni organi nekaterih držav članic si že izmenjujejo osebne podatke, zbrane prek obrazcev za lokalizacijo potnikov, za namene sledenja stikom v okviru pandemije COVID-19. Take izmenjave potekajo zlasti prek obstoječe tehnične infrastrukture v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja.

| (5) | Obstoječa tehnična infrastruktura v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja še ne omogoča obdelave količine podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki nastane s sistematično in obsežno uporabo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Med drugim ne omogoča samodejnega pretvarjanja različnih nacionalnih formatov, zato je potrebno ročno vnašanje, kar negativno vpliva na pravočasnost in učinkovitost sledenja stikom. To zlasti velja za primere, ko je treba sledenje stikom izvesti v zvezi s čezmejnimi potniki, ki so potovali s kolektivnimi prevoznimi sredstvi s predhodno dodeljenimi sedeži, kot so letala, nekateri vlaki, trajekti in križarke, kjer obstajata možnosti velikega števila izpostavljenih potnikov in dolgega trajanja izpostavljenosti okuženemu potniku. |
| --- | --- |

(5)

Obstoječa tehnična infrastruktura v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja še ne omogoča obdelave količine podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki nastane s sistematično in obsežno uporabo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Med drugim ne omogoča samodejnega pretvarjanja različnih nacionalnih formatov, zato je potrebno ročno vnašanje, kar negativno vpliva na pravočasnost in učinkovitost sledenja stikom. To zlasti velja za primere, ko je treba sledenje stikom izvesti v zvezi s čezmejnimi potniki, ki so potovali s kolektivnimi prevoznimi sredstvi s predhodno dodeljenimi sedeži, kot so letala, nekateri vlaki, trajekti in križarke, kjer obstajata možnosti velikega števila izpostavljenih potnikov in dolgega trajanja izpostavljenosti okuženemu potniku.

| (6) | Zato bi bilo treba vzpostaviti tehnično infrastrukturo, imenovano „platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov“, ki bi omogočala varno, pravočasno in učinkovito izmenjavo podatkov med organi držav članic, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, na podlagi interoperabilnega in samodejnega pošiljanja informacij iz njihovih obstoječih nacionalnih digitalnih sistemov za obrazce za lokalizacijo potnikov drugim organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja. Ta infrastruktura bi morala temeljiti na platformi za izmenjavo, ki jo je že razvila Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA), pri čemer EASA nima nikakršne vloge pri obdelavi osebnih podatkov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, kot je določena v tem izvedbenem sklepu. Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi morala omogočati tudi izmenjavo drugih omejenih epidemioloških podatkov, potrebnih za sledenje stikom, v skladu s členom 9(3) Sklepa št. 1082/2013/EU. Za preprečitev prekrivanja dejavnosti ali nasprotujočih si ukrepov v okviru obstoječih struktur in mehanizmov za spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje opozarjanje nanje in boj proti njim bi bilo treba platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja razviti kot dopolnilo obstoječi funkcionalnosti selektivnega pošiljanja obvestil navedenega sistema. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba vzpostaviti tehnično infrastrukturo, imenovano „platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov“, ki bi omogočala varno, pravočasno in učinkovito izmenjavo podatkov med organi držav članic, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, na podlagi interoperabilnega in samodejnega pošiljanja informacij iz njihovih obstoječih nacionalnih digitalnih sistemov za obrazce za lokalizacijo potnikov drugim organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja. Ta infrastruktura bi morala temeljiti na platformi za izmenjavo, ki jo je že razvila Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA), pri čemer EASA nima nikakršne vloge pri obdelavi osebnih podatkov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, kot je določena v tem izvedbenem sklepu. Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi morala omogočati tudi izmenjavo drugih omejenih epidemioloških podatkov, potrebnih za sledenje stikom, v skladu s členom 9(3) Sklepa št. 1082/2013/EU. Za preprečitev prekrivanja dejavnosti ali nasprotujočih si ukrepov v okviru obstoječih struktur in mehanizmov za spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje opozarjanje nanje in boj proti njim bi bilo treba platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja razviti kot dopolnilo obstoječi funkcionalnosti selektivnega pošiljanja obvestil navedenega sistema.

| (7) | Platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moral upravljati ECDC v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(7)

Platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moral upravljati ECDC v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (8) | Podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološki podatki, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, se na njej ne bi smeli hraniti. |
| --- | --- |

(8)

Podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološki podatki, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, se na njej ne bi smeli hraniti.

| (9) | Če država članica nima nacionalno razvitega digitalnega sistema za obrazce za lokalizacijo potnikov, bi lahko uporabila skupni sistem Evropske unije za obrazce za lokalizacijo potnikov (v nadaljnjem besedilu: EUdPLF), za razvoj katerega je Komisija zadolžila skupni ukrep EU Healthy Gateways (nepovratna sredstva št. 801493) (4). Namen EUdPLF je vzpostaviti enotno vstopno točko in podatkovno zbirko za zbiranje obrazcev za lokalizacijo potnikov. V prihodnje bi bilo treba EUdPLF povezati s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, in sicer izključno zato, da se omogoči izmenjava podatkov med državami članicami z lastnimi nacionalnimi digitalnimi sistemi za obrazce za lokalizacijo potnikov in državami članicami, ki uporabljajo EUdPLF. Ta sklep ne zajema vzpostavitve EUdPLF niti ne ureja obdelave osebnih podatkov v zvezi z njim. |
| --- | --- |

(9)

Če država članica nima nacionalno razvitega digitalnega sistema za obrazce za lokalizacijo potnikov, bi lahko uporabila skupni sistem Evropske unije za obrazce za lokalizacijo potnikov (v nadaljnjem besedilu: EUdPLF), za razvoj katerega je Komisija zadolžila skupni ukrep EU Healthy Gateways (nepovratna sredstva št. 801493) (4). Namen EUdPLF je vzpostaviti enotno vstopno točko in podatkovno zbirko za zbiranje obrazcev za lokalizacijo potnikov. V prihodnje bi bilo treba EUdPLF povezati s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, in sicer izključno zato, da se omogoči izmenjava podatkov med državami članicami z lastnimi nacionalnimi digitalnimi sistemi za obrazce za lokalizacijo potnikov in državami članicami, ki uporabljajo EUdPLF. Ta sklep ne zajema vzpostavitve EUdPLF niti ne ureja obdelave osebnih podatkov v zvezi z njim.

| (10) | Ta sklep ne ureja vzpostavitve nacionalnih obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki so v pristojnosti držav članic. Države članice se lahko same odločijo, ali obrazce za lokalizacijo potnikov zbirajo od vseh potnikov, ki pridejo na njihovo ozemlje, ali samo od potnikov, ki jim je zadevna država članica končni namembni kraj. Za učinkovito čezmejno sledenje stikom na podlagi podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov morajo države članice v svojih nacionalnih obrazcih za lokalizacijo potnikov zbirati skupni minimalni nabor podatkov. Zato bi bilo treba določiti navedene minimalne podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov. Poleg tega bi morale države članice zaradi stroškovne učinkovitosti, vzdržnosti in večje varnosti rešitve razmisliti o sprejetju skupnega pristopa glede tega, ali se obrazci za lokalizacijo potnikov zahtevajo od vseh potnikov, vključno s tranzitnimi potniki, ali samo od tistih potnikov, ki jim je zadevna država članica končni namembni kraj. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep ne ureja vzpostavitve nacionalnih obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki so v pristojnosti držav članic. Države članice se lahko same odločijo, ali obrazce za lokalizacijo potnikov zbirajo od vseh potnikov, ki pridejo na njihovo ozemlje, ali samo od potnikov, ki jim je zadevna država članica končni namembni kraj. Za učinkovito čezmejno sledenje stikom na podlagi podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov morajo države članice v svojih nacionalnih obrazcih za lokalizacijo potnikov zbirati skupni minimalni nabor podatkov. Zato bi bilo treba določiti navedene minimalne podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov. Poleg tega bi morale države članice zaradi stroškovne učinkovitosti, vzdržnosti in večje varnosti rešitve razmisliti o sprejetju skupnega pristopa glede tega, ali se obrazci za lokalizacijo potnikov zahtevajo od vseh potnikov, vključno s tranzitnimi potniki, ali samo od tistih potnikov, ki jim je zadevna država članica končni namembni kraj.

| (11) | Uporaba platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi morala biti prostovoljna, države članice pa bi morale imeti možnost, da opozorila začasno objavljajo v okviru obstoječe tehnične infrastrukture sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, če to ne ogroža namena sledenja stikom. |
| --- | --- |

(11)

Uporaba platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi morala biti prostovoljna, države članice pa bi morale imeti možnost, da opozorila začasno objavljajo v okviru obstoječe tehnične infrastrukture sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, če to ne ogroža namena sledenja stikom.

| (12) | Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, bi si morali izmenjavati zgolj natančno opredeljen nabor podatkov, zbranih prek svojih obrazcev za lokalizacijo potnikov, in drugih omejenih epidemioloških podatkov, potrebnih za sledenje stikom, v skladu z načelom čim manjšega obsega obdelave osebnih podatkov. Kadar država članica, ki objavi opozorilo o okuženem potniku, na podlagi podatkov iz obrazca za lokalizacijo potnika, ki so ji na voljo, lahko identificira vse zadevne države članice, bi morala podatke posredovati zgolj organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v teh državah članicah. To na primer velja za primere, ko država članica, ki ugotovi okužbo pri potniku, zbira obrazce za lokalizacijo potnikov za vse potnike, vključno s tranzitnimi, ki pridejo na njeno ozemlje z neposredno povezavo od kraja začetnega odhoda. |
| --- | --- |

(12)

Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, bi si morali izmenjavati zgolj natančno opredeljen nabor podatkov, zbranih prek svojih obrazcev za lokalizacijo potnikov, in drugih omejenih epidemioloških podatkov, potrebnih za sledenje stikom, v skladu z načelom čim manjšega obsega obdelave osebnih podatkov. Kadar država članica, ki objavi opozorilo o okuženem potniku, na podlagi podatkov iz obrazca za lokalizacijo potnika, ki so ji na voljo, lahko identificira vse zadevne države članice, bi morala podatke posredovati zgolj organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v teh državah članicah. To na primer velja za primere, ko država članica, ki ugotovi okužbo pri potniku, zbira obrazce za lokalizacijo potnikov za vse potnike, vključno s tranzitnimi, ki pridejo na njeno ozemlje z neposredno povezavo od kraja začetnega odhoda.

| (13) | Kadar se v državi članici pri potniku ugotovi okužba s SARS-CoV-2, bi morali imeti organi te države članice, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, možnost, da z organi države članice odhoda, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, delijo omejen nabor podatkov, pridobljen iz obrazca za lokalizacijo potnika, pri čemer bi moral biti ta nabor podatkov omejen izključno na podatke, ki so potrebni za izvedbo sledenja stikom z izpostavljenimi osebami v državi članici odhoda in v državi članici prebivališča, kadar ta ni država članica odhoda, tj. na identiteto in kontaktne podatke okuženega potnika. |
| --- | --- |

(13)

Kadar se v državi članici pri potniku ugotovi okužba s SARS-CoV-2, bi morali imeti organi te države članice, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, možnost, da z organi države članice odhoda, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, delijo omejen nabor podatkov, pridobljen iz obrazca za lokalizacijo potnika, pri čemer bi moral biti ta nabor podatkov omejen izključno na podatke, ki so potrebni za izvedbo sledenja stikom z izpostavljenimi osebami v državi članici odhoda in v državi članici prebivališča, kadar ta ni država članica odhoda, tj. na identiteto in kontaktne podatke okuženega potnika.

| (14) | Kadar se v državi članici pri potniku ugotovi okužba s SARS-CoV-2, bi morali imeti organi te države članice, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, poleg tega tudi možnost deliti omejen nabor podatkov z organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v vseh državah članicah ali v zadevnih državah članicah, če imajo informacije, ki omogočajo identifikacijo takih držav članic. Ti podatki bi morali biti omejeni na kraj odhoda, kraj prihoda, datum odhoda, vrsto uporabljenega prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja), identifikacijsko številko prevozne storitve (tj. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje), številko sedeža okuženega potnika ali številko kabine, v kateri je potoval, in čas odhoda, če navedeni podatki ne zadostujejo za identifikacijo prevoza. To bi moralo organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki prejmejo obvestilo, omogočiti, da ugotovijo, ali so izpostavljeni potniki prispeli na njihovo ozemlje, in ustrezno izvedejo sledenje stikom. |
| --- | --- |

(14)

Kadar se v državi članici pri potniku ugotovi okužba s SARS-CoV-2, bi morali imeti organi te države članice, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, poleg tega tudi možnost deliti omejen nabor podatkov z organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v vseh državah članicah ali v zadevnih državah članicah, če imajo informacije, ki omogočajo identifikacijo takih držav članic. Ti podatki bi morali biti omejeni na kraj odhoda, kraj prihoda, datum odhoda, vrsto uporabljenega prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja), identifikacijsko številko prevozne storitve (tj. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje), številko sedeža okuženega potnika ali številko kabine, v kateri je potoval, in čas odhoda, če navedeni podatki ne zadostujejo za identifikacijo prevoza. To bi moralo organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki prejmejo obvestilo, omogočiti, da ugotovijo, ali so izpostavljeni potniki prispeli na njihovo ozemlje, in ustrezno izvedejo sledenje stikom.

| (15) | Pri izmenjavi podatkov z drugimi organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moral imeti zadevni organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, možnost vključiti epidemiološke informacije, omejene na to, kar je potrebno za sledenje stikom, tj. vrsto izvedenega testa na COVID-19, različico virusa SARS-CoV-2, datum vzorčenja in datum začetka simptomov. |
| --- | --- |

(15)

Pri izmenjavi podatkov z drugimi organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moral imeti zadevni organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, možnost vključiti epidemiološke informacije, omejene na to, kar je potrebno za sledenje stikom, tj. vrsto izvedenega testa na COVID-19, različico virusa SARS-CoV-2, datum vzorčenja in datum začetka simptomov.

| (16) | Obdelavo osebnih podatkov okuženih potnikov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, izvedejo organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Obdelava osebnih podatkov v pristojnosti ECDC kot upravljavca platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov za namene sledenja stikom in Komisije kot njegovega podobdelovalca mora biti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(16)

Obdelavo osebnih podatkov okuženih potnikov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, izvedejo organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Obdelava osebnih podatkov v pristojnosti ECDC kot upravljavca platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov za namene sledenja stikom in Komisije kot njegovega podobdelovalca mora biti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (17) | Pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov okuženih potnikov, vključno s podatki o zdravju, med organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, za namene sledenja stikom je določena v členu 9(1) in členu 9(3)(i) Sklepa št. 1082/2013/EU v skladu s členom 6(1)(c) in členom 9(2)(i) Uredbe (EU) 2016/679. V tem sklepu bi bilo treba določiti ustrezne in posebne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Med drugim bi bilo treba določiti ukrepe v zvezi z opredelitvijo potrebnih naborov podatkov, ki se izmenjujejo, organe, pristojne za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, s katerimi bi bilo treba izmenjati podatke v posameznih primerih, ustrezne varnostne ukrepe, vključno s šifriranjem, in načine obdelave podatkov med pristojnimi nacionalnimi organi prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov znotraj Evropske unije. |
| --- | --- |

(17)

Pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov okuženih potnikov, vključno s podatki o zdravju, med organi, pristojnimi za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, za namene sledenja stikom je določena v členu 9(1) in členu 9(3)(i) Sklepa št. 1082/2013/EU v skladu s členom 6(1)(c) in členom 9(2)(i) Uredbe (EU) 2016/679. V tem sklepu bi bilo treba določiti ustrezne in posebne ukrepe za zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Med drugim bi bilo treba določiti ukrepe v zvezi z opredelitvijo potrebnih naborov podatkov, ki se izmenjujejo, organe, pristojne za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, s katerimi bi bilo treba izmenjati podatke v posameznih primerih, ustrezne varnostne ukrepe, vključno s šifriranjem, in načine obdelave podatkov med pristojnimi nacionalnimi organi prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov znotraj Evropske unije.

| (18) | Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, skupaj določijo namen in način obdelave osebnih podatkov na tej platformi in so zato skupni upravljavci. Člen 26 Uredbe (EU) 2016/679 določa obveznost skupnih upravljavcev, da na pregleden način določijo odgovornosti vsakega od njih pri izpolnjevanju obveznosti iz navedene uredbe. Dopušča tudi možnost, da se navedene odgovornosti določijo s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za upravljavce. Zato bi bilo treba v tem sklepu določiti vloge in odgovornosti skupnih upravljavcev. |
| --- | --- |

(18)

Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, skupaj določijo namen in način obdelave osebnih podatkov na tej platformi in so zato skupni upravljavci. Člen 26 Uredbe (EU) 2016/679 določa obveznost skupnih upravljavcev, da na pregleden način določijo odgovornosti vsakega od njih pri izpolnjevanju obveznosti iz navedene uredbe. Dopušča tudi možnost, da se navedene odgovornosti določijo s pravom Unije ali pravom države članice, ki velja za upravljavce. Zato bi bilo treba v tem sklepu določiti vloge in odgovornosti skupnih upravljavcev.

| (19) | ECDC kot ponudnik tehničnih in organizacijskih rešitev za platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov obdeluje podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološke podatke v imenu držav članic, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov kot skupni upravljavci, in je zato obdelovalec v smislu člena 3(12) Uredbe (EU) 2018/1725. V skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/679 in členom 29 Uredbe (EU) 2018/1725 obdelavo s strani obdelovalca ureja pogodba ali pravni akt v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki določa obveznosti obdelovalca do upravljavca in v katerem je določena obdelava. Zato je treba določiti pravila o obdelavi s strani ECDC kot obdelovalca. |
| --- | --- |

(19)

ECDC kot ponudnik tehničnih in organizacijskih rešitev za platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov obdeluje podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološke podatke v imenu držav članic, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov kot skupni upravljavci, in je zato obdelovalec v smislu člena 3(12) Uredbe (EU) 2018/1725. V skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/679 in členom 29 Uredbe (EU) 2018/1725 obdelavo s strani obdelovalca ureja pogodba ali pravni akt v skladu s pravom Unije ali pravom države članice, ki določa obveznosti obdelovalca do upravljavca in v katerem je določena obdelava. Zato je treba določiti pravila o obdelavi s strani ECDC kot obdelovalca.

| (20) | Člen 3(3) Uredbe (ES) št. 851/2004 določa, da ECDC, Komisija in države članice sodelujejo z namenom pospeševanja uspešne koherentnosti njihovih dejavnosti. V skladu s tem bi bilo treba skleniti sporazume med Komisijo in ECDC o sodelovanju pri tehničnem razvoju in delovanju platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. V teh sporazumih je treba določiti delitev odgovornosti (organizacijskih, finančnih in tehnoloških) med strankama, da se olajšajo izvajanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter tehnični ukrepi v zvezi z njenim delovanjem, vzdrževanjem in nadaljnjim razvojem. |
| --- | --- |

(20)

Člen 3(3) Uredbe (ES) št. 851/2004 določa, da ECDC, Komisija in države članice sodelujejo z namenom pospeševanja uspešne koherentnosti njihovih dejavnosti. V skladu s tem bi bilo treba skleniti sporazume med Komisijo in ECDC o sodelovanju pri tehničnem razvoju in delovanju platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. V teh sporazumih je treba določiti delitev odgovornosti (organizacijskih, finančnih in tehnoloških) med strankama, da se olajšajo izvajanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter tehnični ukrepi v zvezi z njenim delovanjem, vzdrževanjem in nadaljnjim razvojem.

| (21) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/253 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/253 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (22) | Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov se bo v letu 2021 financirala iz instrumenta za nujno pomoč, ki je bil vzpostavljen za pomoč državam članicam pri odzivanju na koronavirusno pandemijo s strateškim in usklajenim obravnavanjem potreb na evropski ravni, ter v okviru podpornih dejavnosti na področju evropske prometne politike, varnosti v prometu in pravic potnikov, vključno z dejavnostmi obveščanja. V letu 2022 se bo financirala v okviru programa za digitalno Evropo. |
| --- | --- |

(22)

Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov se bo v letu 2021 financirala iz instrumenta za nujno pomoč, ki je bil vzpostavljen za pomoč državam članicam pri odzivanju na koronavirusno pandemijo s strateškim in usklajenim obravnavanjem potreb na evropski ravni, ter v okviru podpornih dejavnosti na področju evropske prometne politike, varnosti v prometu in pravic potnikov, vključno z dejavnostmi obveščanja. V letu 2022 se bo financirala v okviru programa za digitalno Evropo.

| (23) | Glede na predvideni datum začetka delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi se moral ta sklep uporabljati od 1. junija 2021. Podatke bi bilo treba prenehati izmenjevati po 12 mesecih ali na datum, ko generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom razglasi konec izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi SARS-CoV-2, če to nastopi prej. |
| --- | --- |

(23)

Glede na predvideni datum začetka delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi se moral ta sklep uporabljati od 1. junija 2021. Podatke bi bilo treba prenehati izmenjevati po 12 mesecih ali na datum, ko generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom razglasi konec izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi SARS-CoV-2, če to nastopi prej.

| (24) | Delovanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moralo biti omejeno na obvladovanje pandemije COVID-19. V prihodnje pa bi se ga lahko z izvedbenim sklepom razširilo na epidemije, zaradi katerih bi morale države članice izmenjevati podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov za namene sledenja stikom, v skladu z merili iz člena 9(1) in pogoji iz člena 9(3) Sklepa št. 1082/2013/EU. |
| --- | --- |

(24)

Delovanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov bi moralo biti omejeno na obvladovanje pandemije COVID-19. V prihodnje pa bi se ga lahko z izvedbenim sklepom razširilo na epidemije, zaradi katerih bi morale države članice izmenjevati podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov za namene sledenja stikom, v skladu z merili iz člena 9(1) in pogoji iz člena 9(3) Sklepa št. 1082/2013/EU.

| (25) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 6. maja 2021. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 6. maja 2021.

| (26) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ustanovljenega v skladu s členom 18 Sklepa št. 1082/2013/EU – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ustanovljenega v skladu s členom 18 Sklepa št. 1082/2013/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2017/253 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji člen 1a:

  „Člen 1a
  Opredelitev pojmov
  V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | ‚obrazec za lokalizacijo potnika‘ pomeni obrazec, izpolnjen na zahtevo javnozdravstvenih organov, v katerem se zbirajo vsaj podatki potnikov, določeni v Prilogi I, in ki je navedenim organom v pomoč pri obvladovanju nevarnosti na področju javnega zdravja, in sicer jim omogoča sledenje čezmejnim potnikom, ki bi lahko bili izpostavljeni osebi, okuženi s SARS-CoV-2; |
| --- | --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen 1a:

„Člen 1a

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚obrazec za lokalizacijo potnika‘ pomeni obrazec, izpolnjen na zahtevo javnozdravstvenih organov, v katerem se zbirajo vsaj podatki potnikov, določeni v Prilogi I, in ki je navedenim organom v pomoč pri obvladovanju nevarnosti na področju javnega zdravja, in sicer jim omogoča sledenje čezmejnim potnikom, ki bi lahko bili izpostavljeni osebi, okuženi s SARS-CoV-2;

| (b) | ‚podatki iz obrazca za lokalizacijo potnika‘ pomenijo osebne podatke, zbrane prek obrazca za lokalizacijo potnika; |
| --- | --- |

(b)

‚podatki iz obrazca za lokalizacijo potnika‘ pomenijo osebne podatke, zbrane prek obrazca za lokalizacijo potnika;

| (c) | ‚digitalna vstopna točka‘ pomeni enotno digitalno lokacijo, na kateri lahko organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, varno povežejo nacionalne digitalne sisteme za obrazce za lokalizacijo potnikov s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- |

(c)

‚digitalna vstopna točka‘ pomeni enotno digitalno lokacijo, na kateri lahko organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, varno povežejo nacionalne digitalne sisteme za obrazce za lokalizacijo potnikov s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov;

| (d) | ‚potovanje‘ pomeni čezmejno potovanje, ki ga oseba opravi s kolektivnim prevozom s predhodno dodeljenimi sedeži ter ki je glede na kraj začetnega odhoda in namembni kraj zadevne osebe lahko sestavljeno iz enega ali več delov; |
| --- | --- |

(d)

‚potovanje‘ pomeni čezmejno potovanje, ki ga oseba opravi s kolektivnim prevozom s predhodno dodeljenimi sedeži ter ki je glede na kraj začetnega odhoda in namembni kraj zadevne osebe lahko sestavljeno iz enega ali več delov;

| (e) | ‚del‘ pomeni enkratno čezmejno potovanje potnika brez povezav ali menjave leta, vlaka, plovila ali vozila; |
| --- | --- |

(e)

‚del‘ pomeni enkratno čezmejno potovanje potnika brez povezav ali menjave leta, vlaka, plovila ali vozila;

| (f) | ‚okuženi potnik‘ pomeni potnika, ki izpolnjuje laboratorijsko merilo za okužbo s SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

(f)

‚okuženi potnik‘ pomeni potnika, ki izpolnjuje laboratorijsko merilo za okužbo s SARS-CoV-2;

| (g) | ‚izpostavljena oseba‘ pomeni potnika ali drugo osebo, ki je bila v tesnem stiku z okuženim potnikom; |
| --- | --- |

(g)

‚izpostavljena oseba‘ pomeni potnika ali drugo osebo, ki je bila v tesnem stiku z okuženim potnikom;

| (h) | ‚opozorilo‘ pomeni obvestilo prek sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja v skladu s členom 9 Sklepa št. 1082/2013/EU.“; |
| --- | --- |

(h)

‚opozorilo‘ pomeni obvestilo prek sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja v skladu s členom 9 Sklepa št. 1082/2013/EU.“;

| (2) | vstavijo se naslednji členi 2a, 2b in 2c:

  „Člen 2a
  Platforma za izmenjavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov

  1.   Platforma za varno izmenjavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov izključno za namen sledenja stikom z osebami, izpostavljenimi SARS-CoV-2, s strani organov, pristojnih za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov) se vzpostavi v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja kot dopolnilo obstoječi funkcionalnosti selektivnega pošiljanja obvestil navedenega sistema.
  Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov zagotavlja digitalno vstopno točko, prek katere organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, varno povežejo nacionalne digitalne sisteme za obrazce za lokalizacijo potnikov ali se povežejo v skupni sistem Evropske unije za obrazce za lokalizacijo potnikov (v nadaljnjem besedilu: EUdPLF), da se omogoči izmenjava podatkov, zbranih prek obrazcev za lokalizacijo potnikov.
  Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, lahko platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov uporabljajo tudi za izmenjavo dodatnih, tj. epidemioloških podatkov, vendar izključno za sledenje stikom z osebami, izpostavljenimi SARS-CoV-2, v skladu s členom 2b(5).


  2.   Platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov upravlja ECDC.


  3.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državah članicah, ki zahtevajo izpolnitev obrazca za lokalizacijo potnika, z namenom izpolnjevanja obveznosti iz člena 2 glede obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, ugotovljenih v okviru zbiranja podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, si prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov izmenjujejo nabor podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, kot je opisano v členu 2b.


  4.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, lahko obveznosti iz člena 9(1) in (3) Sklepa št. 1082/2013/EU glede obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, ugotovljenih v okviru zbiranja podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, začasno še naprej izpolnjujejo prek drugih obstoječih komunikacijskih poti iz člena 1(2) tega sklepa, če ta izbira ne ogroža namena sledenja stikom.


  5.   Podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatni epidemiološki podatki se ne hranijo na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Platforma zgolj omogoča organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, da prejmejo podatke, ki so jim jih poslali drugi tovrstni organi, in sicer izključno za sledenje stikom v zvezi s SARS-CoV-2. ECDC ima dostop do podatkov zgolj za zagotavljanje dobrega delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.


  6.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov, prejetih prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, ne hranijo dlje od obdobja hrambe, ki se uporablja v okviru njihovih nacionalnih dejavnosti sledenja stikom v zvezi s SARS-CoV-2.


  7.   Komisija sodeluje z ECDC pri izvajanju nalog, za katere je pooblaščen v skladu s tem sklepom, zlasti kar zadeva tehnične in organizacijske ukrepe v zvezi z uvedbo, izvajanjem, delovanjem, vzdrževanjem in nadaljnjim razvojem platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.


  8.   Obdelava osebnih podatkov na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov z izključnim namenom sledenja stikom v zvezi s SARS-CoV-2 se izvaja do 31. maja 2022 ali do datuma, ko generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom razglasi konec izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi SARS-CoV-2, kar nastopi prej.



  Člen 2b
  Podatki, ki se izmenjujejo

  1.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici, kjer je bila ugotovljena okužba potnika, ob objavi opozorila na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici začetnega odhoda okuženega potnika ali v njegovi državi članici prebivališča, kadar ta ni država članica začetnega odhoda, pošljejo naslednje podatke iz obrazca za lokalizacijo potnika:






  (a) | ime; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavijo se naslednji členi 2a, 2b in 2c:

„Člen 2a

Platforma za izmenjavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov

1.   Platforma za varno izmenjavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov izključno za namen sledenja stikom z osebami, izpostavljenimi SARS-CoV-2, s strani organov, pristojnih za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov) se vzpostavi v okviru sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja kot dopolnilo obstoječi funkcionalnosti selektivnega pošiljanja obvestil navedenega sistema.

Platforma za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov zagotavlja digitalno vstopno točko, prek katere organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, varno povežejo nacionalne digitalne sisteme za obrazce za lokalizacijo potnikov ali se povežejo v skupni sistem Evropske unije za obrazce za lokalizacijo potnikov (v nadaljnjem besedilu: EUdPLF), da se omogoči izmenjava podatkov, zbranih prek obrazcev za lokalizacijo potnikov.

Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, lahko platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov uporabljajo tudi za izmenjavo dodatnih, tj. epidemioloških podatkov, vendar izključno za sledenje stikom z osebami, izpostavljenimi SARS-CoV-2, v skladu s členom 2b(5).

2.   Platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov upravlja ECDC.

3.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državah članicah, ki zahtevajo izpolnitev obrazca za lokalizacijo potnika, z namenom izpolnjevanja obveznosti iz člena 2 glede obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, ugotovljenih v okviru zbiranja podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, si prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov izmenjujejo nabor podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, kot je opisano v členu 2b.

4.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, lahko obveznosti iz člena 9(1) in (3) Sklepa št. 1082/2013/EU glede obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, ugotovljenih v okviru zbiranja podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, začasno še naprej izpolnjujejo prek drugih obstoječih komunikacijskih poti iz člena 1(2) tega sklepa, če ta izbira ne ogroža namena sledenja stikom.

5.   Podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatni epidemiološki podatki se ne hranijo na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Platforma zgolj omogoča organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, da prejmejo podatke, ki so jim jih poslali drugi tovrstni organi, in sicer izključno za sledenje stikom v zvezi s SARS-CoV-2. ECDC ima dostop do podatkov zgolj za zagotavljanje dobrega delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.

6.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov, prejetih prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, ne hranijo dlje od obdobja hrambe, ki se uporablja v okviru njihovih nacionalnih dejavnosti sledenja stikom v zvezi s SARS-CoV-2.

7.   Komisija sodeluje z ECDC pri izvajanju nalog, za katere je pooblaščen v skladu s tem sklepom, zlasti kar zadeva tehnične in organizacijske ukrepe v zvezi z uvedbo, izvajanjem, delovanjem, vzdrževanjem in nadaljnjim razvojem platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.

8.   Obdelava osebnih podatkov na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov z izključnim namenom sledenja stikom v zvezi s SARS-CoV-2 se izvaja do 31. maja 2022 ali do datuma, ko generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom razglasi konec izrednih razmer mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju zaradi SARS-CoV-2, kar nastopi prej.

Člen 2b

Podatki, ki se izmenjujejo

1.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici, kjer je bila ugotovljena okužba potnika, ob objavi opozorila na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici začetnega odhoda okuženega potnika ali v njegovi državi članici prebivališča, kadar ta ni država članica začetnega odhoda, pošljejo naslednje podatke iz obrazca za lokalizacijo potnika:

(a)

ime;

| (b) | priimek; |
| --- | --- |

(b)

priimek;

| (c) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(c)

datum rojstva;

| (d) | telefonsko številko (stacionarni in/ali mobilni telefon); |
| --- | --- |

(d)

telefonsko številko (stacionarni in/ali mobilni telefon);

| (e) | elektronski naslov; |
| --- | --- |

(e)

elektronski naslov;

| (f) | naslov prebivališča. |
| --- | --- |

(f)

naslov prebivališča.

2.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici začetnega odhoda okuženega potnika lahko prejete podatke iz obrazca za lokalizacijo potnika posredujejo državi članici odhoda, ki ni država članica začetnega odhoda, navedena v obrazcu za lokalizacijo potnika, kadar imajo dodatne informacije glede države članice, ki bi morala izvesti sledenje stikom.

3.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici, kjer je bila ugotovljena okužba potnika, ob objavi opozorila na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov organom vseh držav članic, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, za vsak del potovanja zadevnega potnika pošljejo naslednje podatke iz obrazca za lokalizacijo potnika:

| (a) | kraj odhoda vsakega zadevnega prevoza; |
| --- | --- |

(a)

kraj odhoda vsakega zadevnega prevoza;

| (b) | kraj prihoda vsakega zadevnega prevoza; |
| --- | --- |

(b)

kraj prihoda vsakega zadevnega prevoza;

| (c) | datum odhoda vsakega zadevnega prevoza; |
| --- | --- |

(c)

datum odhoda vsakega zadevnega prevoza;

| (d) | vrsto vsakega zadevnega prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja); |
| --- | --- |

(d)

vrsto vsakega zadevnega prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja);

| (e) | identifikacijsko številko vsakega zadevnega prevoza (npr. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje); |
| --- | --- |

(e)

identifikacijsko številko vsakega zadevnega prevoza (npr. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje);

| (f) | številko sedeža/kabine za vsak zadevni prevoz; |
| --- | --- |

(f)

številko sedeža/kabine za vsak zadevni prevoz;

| (g) | po potrebi čas odhoda vsakega zadevnega prevoza. |
| --- | --- |

(g)

po potrebi čas odhoda vsakega zadevnega prevoza.

4.   Kadar organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državi članici, ki objavi opozorilo, na podlagi informacij, ki so jim na voljo, lahko identificirajo zadevne države članice, podatke iz odstavka 3 pošljejo zgolj organom, pristojnim za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v teh državah članicah.

5.   Kadar je to potrebno za učinkovito sledenje stikom, lahko organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, zagotovijo naslednje epidemiološke podatke:

| (a) | vrsta izvedenega testa; |
| --- | --- |

(a)

vrsta izvedenega testa;

| (b) | različica virusa SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

(b)

različica virusa SARS-CoV-2;

| (c) | datum vzorčenja; |
| --- | --- |

(c)

datum vzorčenja;

| (d) | datum začetka simptomov. |
| --- | --- |

(d)

datum začetka simptomov.

Člen 2c

Odgovornosti organov, pristojnih za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ter ECDC pri obdelavi podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov

1.   Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki si izmenjujejo podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in podatke iz člena 2b(5), so skupni upravljavci, kar zadeva vnos teh podatkov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter njihov prenos do prejema potrdila o prejemu. Odgovornosti posameznih skupnih upravljavcev se določijo v skladu s Prilogo II. Vsaka država članica, ki želi sodelovati v čezmejni izmenjavi podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, pred pridružitvijo ECDC obvesti o svoji nameri ter o svojem organu, pristojnem za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki je bil imenovan za odgovornega upravljavca.

2.   ECDC je obdelovalec podatkov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Zagotovi platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov in varnost obdelave podatkov, ki se izmenjujejo prek te platforme, vključno s prenosom, pri čemer izpolnjuje obveznosti obdelovalca iz Priloge III.

3.   ECDC in organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki so pooblaščeni za dostop do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, redno preskušajo, ocenjujejo in vrednotijo učinkovitost tehničnih in organizacijskih ukrepov za zagotavljanje varnosti obdelave podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.

4.   ECDC vključi Komisijo kot podobdelovalca in zagotovi, da se zanjo uporabljajo enake obveznosti glede varstva podatkov iz tega sklepa.“;

| (3) | v členu 3(3) se beseda „Priloge“ nadomesti s „Priloge IV“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 3(3) se beseda „Priloge“ nadomesti s „Priloge IV“;

| (4) | v Prilogi se naslov „PRILOGA“ nadomesti s „PRILOGA IV“; |
| --- | --- |

(4)

v Prilogi se naslov „PRILOGA“ nadomesti s „PRILOGA IV“;

| (5) | vstavijo se priloge I, II in III, kot so določene v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(5)

vstavijo se priloge I, II in III, kot so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2021.

V Bruslju, 27. maja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

1

(2)  
  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

2

(3)  Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).

3

(4)  Skupni ukrep za pripravljenost in ukrepanje na vstopnih mestih (v pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih) HEALTHY GATEWAYS združuje 28 evropskih držav, financira pa se iz tretjega zdravstvenega programa (2014–2020).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

6

---

PRILOGA

„PRILOGA I

MINIMALNI NABOR PODATKOV IZ OBRAZCEV ZA LOKALIZACIJO POTNIKOV, KI SE ZBIRAJO PREK NACIONALNIH OBRAZCEV ZA LOKALIZACIJO POTNIKOV

Obrazec za lokalizacijo potnika vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (1) | ime; |
| --- | --- |

(1)

ime;

| (2) | priimek; |
| --- | --- |

(2)

priimek;

| (3) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(3)

datum rojstva;

| (4) | telefonsko številko (stacionarni in/ali mobilni telefon); |
| --- | --- |

(4)

telefonsko številko (stacionarni in/ali mobilni telefon);

| (5) | elektronski naslov; |
| --- | --- |

(5)

elektronski naslov;

| (6) | naslov prebivališča; |
| --- | --- |

(6)

naslov prebivališča;

| (7) | končni ali zadnji namembni kraj v EU za celotno potovanje; |
| --- | --- |

(7)

končni ali zadnji namembni kraj v EU za celotno potovanje;

| (8) | naslednje informacije za vsak del potovanja do države članice, ki zahteva obrazec za lokalizacijo potnika:






  (a) | kraj odhoda; |
| --- | --- | --- |

(8)

naslednje informacije za vsak del potovanja do države članice, ki zahteva obrazec za lokalizacijo potnika:

(a)

kraj odhoda;

| (b) | kraj prihoda; |
| --- | --- |

(b)

kraj prihoda;

| (c) | datum odhoda; |
| --- | --- |

(c)

datum odhoda;

| (d) | vrsto prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja); |
| --- | --- |

(d)

vrsto prevoza (npr. letalo, vlak, avtobus, trajekt, ladja);

| (e) | čas odhoda; |
| --- | --- |

(e)

čas odhoda;

| (f) | identifikacijsko številko prevoza (npr. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje); |
| --- | --- |

(f)

identifikacijsko številko prevoza (npr. številko leta, številko vlaka, registrsko tablico avtobusa, ime trajekta ali ladje);

| (g) | številko sedeža/kabine. |
| --- | --- |

(g)

številko sedeža/kabine.

PRILOGA II

ODGOVORNOSTI SODELUJOČIH DRŽAV ČLANIC KOT SKUPNIH UPRAVLJAVCEV NA PLATFORMI ZA IZMENJAVO OBRAZCEV ZA LOKALIZACIJO POTNIKOV

ODDELEK 1

Delitev odgovornosti

| (1) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, zagotovi, da je obdelava podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*). Zlasti zagotovi, da so podatki, ki jih vnesejo in pošljejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, točni in omejeni na podatke iz člena 2b tega sklepa. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, je edini upravljavec, kar zadeva zbiranje, uporabo, razkritje in kakršno koli drugo obdelavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov, ki se izvajajo zunaj platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, zagotovi, da je prenos podatkov v skladu s tehničnimi specifikacijami, določenimi v zvezi s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Navodila obdelovalcu pošlje katera koli od kontaktnih točk skupnih upravljavcev v dogovoru z drugimi skupnimi upravljavci. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Do podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, lahko dostopajo zgolj osebe, ki jih za to pooblastijo organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, vzpostavi kontaktno točko z namenskim poštnim predalom, ki služi za komunikacijo med skupnimi upravljavci ter med skupnimi upravljavci in obdelovalcem. Postopek odločanja skupnih upravljavcev ureja delovna skupina Odbora za zdravstveno varnost, odgovorna za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, preneha biti skupni upravljavec na dan, ko preneha sodelovati v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. Vseeno pa je še naprej odgovoren za zbiranje in prenos podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, ki sta bila opravljena pred prenehanjem sodelovanja. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, vodi evidenco dejavnosti obdelave, za katere je odgovoren. V evidenci se lahko navede skupno upravljanje. |
| --- | --- |

(7)

ODDELEK 2

Odgovornosti in vloge pri obravnavanju zahtevkov in obveščanju posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

| (1) | Vsak organ, pristojen za organ zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki zahteva obrazec za lokalizacijo potnika, čezmejnim potnikom (v nadaljnjem besedilu: posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki) v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (EU) 2016/679 zagotovi informacije o okoliščinah izmenjave njihovih podatkov iz obrazca za lokalizacijo potnika in epidemioloških podatkov prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov za namene sledenja stikom. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, deluje kot kontaktna točka za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, in obravnava zahteve v zvezi z uveljavljanjem njihovih pravic v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, ki jih vložijo navedeni posamezniki ali njihovi predstavniki. Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, imenuje posebno kontaktno točko, namenjeno zahtevkom, prejetih od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Če organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, prejme zahtevek posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, za katerega ni pristojen, ta zahtevek nemudoma posreduje odgovornemu organu, pristojnemu za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, in o tem obvesti ECDC. Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, si na prošnjo medsebojno pomagajo pri obravnavanju zahtevkov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi s skupnim upravljanjem ter si odgovorijo brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v petnajstih dneh od prejema prošnje za pomoč. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, na voljo vsebino te priloge, vključno z ureditvijo iz točk 1 in 2. |
| --- | --- |

(3)

ODDELEK 3

Obvladovanje varnostnih incidentov, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov

| (1) | Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, si kot skupni upravljavci medsebojno pomagajo pri odkrivanju in obravnavi morebitnih varnostnih incidentov, vključno s kršitvami varstva osebnih podatkov, v zvezi z obdelavo podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov, ki se izmenjujejo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zlasti drug drugega in ECDC obveščajo o:






  (a) | kakršnih koli morebitnih ali dejanskih tveganjih glede razpoložljivosti, zaupnosti in/ali celovitosti podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov, ki se obdelujejo na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

kakršnih koli morebitnih ali dejanskih tveganjih glede razpoložljivosti, zaupnosti in/ali celovitosti podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov, ki se obdelujejo na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov;

| (b) | kakršnih koli kršitvah varstva osebnih podatkov, verjetnih posledicah kršitve varstva podatkov in oceni tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb ter kakršnih koli ukrepih, sprejetih za odpravo kršitve varstva osebnih podatkov in zmanjšanje tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(b)

kakršnih koli kršitvah varstva osebnih podatkov, verjetnih posledicah kršitve varstva podatkov in oceni tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb ter kakršnih koli ukrepih, sprejetih za odpravo kršitve varstva osebnih podatkov in zmanjšanje tveganja za pravice in svoboščine fizičnih oseb;

| (c) | kakršnih koli kršitvah tehničnih in/ali organizacijskih zaščitnih ukrepov pri postopku obdelave na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov. |
| --- | --- |

(c)

kakršnih koli kršitvah tehničnih in/ali organizacijskih zaščitnih ukrepov pri postopku obdelave na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov.

| (3) | Organi, pristojni za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, sporočijo ECDC, pristojnim nadzornim organom in, kadar se to zahteva, posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, vse kršitve varstva podatkov pri postopku obdelave na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v skladu s členoma 33 in 34 Uredbe (EU) 2016/679 ali na podlagi obvestila ECDC. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vsak organ, pristojen za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja, izvaja ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za:






  (a) | zagotovitev in zaščito varnosti, celovitosti in zaupnosti osebnih podatkov, ki so predmet skupnega upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

zagotovitev in zaščito varnosti, celovitosti in zaupnosti osebnih podatkov, ki so predmet skupnega upravljanja;

| (b) | zaščito pred kakršno koli nedovoljeno ali nezakonito obdelavo, izgubo, uporabo, razkritjem ali pridobitvijo osebnih podatkov, s katerimi razpolaga, in pred kakršnim koli nedovoljenim ali nezakonitim dostopom do njih; |
| --- | --- |

(b)

zaščito pred kakršno koli nedovoljeno ali nezakonito obdelavo, izgubo, uporabo, razkritjem ali pridobitvijo osebnih podatkov, s katerimi razpolaga, in pred kakršnim koli nedovoljenim ali nezakonitim dostopom do njih;

| (c) | zagotovitev, da se dostop do osebnih podatkov ne razkrije ali dovoli komur koli drugemu razen uporabnikom ali obdelovalcem. |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev, da se dostop do osebnih podatkov ne razkrije ali dovoli komur koli drugemu razen uporabnikom ali obdelovalcem.

ODDELEK 4

Ocena učinka v zvezi z varstvom podatkov

Če upravljavec za izpolnjevanje svojih obveznosti iz členov 35 in 36 Uredbe (EU) 2016/679 potrebuje informacije od drugega upravljavca, pošlje specifično zahtevo v namenski poštni predal iz pododdelka 1(5) oddelka 1. Zadevni upravljavec si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti takšne informacije.

PRILOGA III

ODGOVORNOSTI ECDC KOT OBDELOVALCA PODATKOV NA PLATFORMI ZA IZMENJAVO OBRAZCEV ZA LOKALIZACIJO POTNIKOV

(1)

Obdelava na platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov s strani ECDC zajema naslednje:

| (a) | določitev minimalnega sklopa tehničnih zahtev, da se omogočita nemoteno in varno povezovanje in odklapljanje nacionalnih podatkovnih zbirk za obrazce za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- |

(a)

določitev minimalnega sklopa tehničnih zahtev, da se omogočita nemoteno in varno povezovanje in odklapljanje nacionalnih podatkovnih zbirk za obrazce za lokalizacijo potnikov;

| (b) | zagotavljanje varne in avtomatizirane interoperabilnosti nacionalnih podatkovnih zbirk za obrazce za lokalizacijo potnikov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje varne in avtomatizirane interoperabilnosti nacionalnih podatkovnih zbirk za obrazce za lokalizacijo potnikov.

(2)

ECDC Komisijo lahko pooblasti, da kot podobdelovalce vključi tretje osebe.

Če Komisija vključi podobdelovalce, ECDC:

| (a) | zagotovi, da se za te podobdelovalce uporabljajo enake obveznosti glede varstva podatkov, kot so določene v tem sklepu; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da se za te podobdelovalce uporabljajo enake obveznosti glede varstva podatkov, kot so določene v tem sklepu;

| (b) | obvesti upravljavce o vseh nameravanih spremembah glede dodajanja ali zamenjave drugih podobdelovalcev, s čimer upravljavcem omogoči, da z navadno večino ugovarjajo takšnim spremembam. |
| --- | --- |

(b)

obvesti upravljavce o vseh nameravanih spremembah glede dodajanja ali zamenjave drugih podobdelovalcev, s čimer upravljavcem omogoči, da z navadno večino ugovarjajo takšnim spremembam.

(3)

| (a) | vzpostavi in zagotovi varno in zanesljivo komunikacijsko infrastrukturo, ki povezuje organe, pristojne za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državah članicah, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi in zagotovi varno in zanesljivo komunikacijsko infrastrukturo, ki povezuje organe, pristojne za sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja v državah članicah, ki sodelujejo v platformi za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov;

| (b) | obdeluje podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatne epidemiološke podatke, in sicer zgolj na podlagi dokumentiranih navodil upravljavcev, razen če se to od njega zahteva na podlagi prava Unije; v slednjem primeru ECDC o tej pravni zahtevi pred obdelavo podatkov obvesti upravljavce, razen če zadevno pravo prepoveduje predložitev takšnih informacij na podlagi pomembnih razlogov v javnem interesu; |
| --- | --- |

(b)

obdeluje podatke iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatne epidemiološke podatke, in sicer zgolj na podlagi dokumentiranih navodil upravljavcev, razen če se to od njega zahteva na podlagi prava Unije; v slednjem primeru ECDC o tej pravni zahtevi pred obdelavo podatkov obvesti upravljavce, razen če zadevno pravo prepoveduje predložitev takšnih informacij na podlagi pomembnih razlogov v javnem interesu;

| (c) | vzpostavi varnostni načrt, načrt neprekinjenega poslovanja in načrt za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavi varnostni načrt, načrt neprekinjenega poslovanja in načrt za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih;

| (d) | sprejme potrebne ukrepe za ohranjanje celovitosti podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov, ki se obdelujejo; |
| --- | --- |

(d)

sprejme potrebne ukrepe za ohranjanje celovitosti podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in dodatnih epidemioloških podatkov, ki se obdelujejo;

| (e) | sprejme vse najsodobnejše organizacijske, fizične in elektronske varnostne ukrepe za vzdrževanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; v ta namen ECDC:






  (i) | imenuje subjekt, odgovoren za upravljanje varnosti na ravni platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, sporoči njegove kontaktne podatke upravljavcem in zagotovi njegovo razpoložljivost za odzivanje na varnostne grožnje; |
| --- | --- | --- |

(e)

sprejme vse najsodobnejše organizacijske, fizične in elektronske varnostne ukrepe za vzdrževanje platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; v ta namen ECDC:

(i)

imenuje subjekt, odgovoren za upravljanje varnosti na ravni platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, sporoči njegove kontaktne podatke upravljavcem in zagotovi njegovo razpoložljivost za odzivanje na varnostne grožnje;

| (ii) | prevzame odgovornost za varnost platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- |

(ii)

prevzame odgovornost za varnost platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov;

| (iii) | zagotovi, da za vse posameznike, ki se jim odobri dostop do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, velja pogodbena, poklicna ali zakonska obveznost zaupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

zagotovi, da za vse posameznike, ki se jim odobri dostop do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, velja pogodbena, poklicna ali zakonska obveznost zaupnosti;

| (f) | sprejme vse potrebne varnostne ukrepe, da prepreči ogrožanje nemotenega operativnega delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; v ta namen ECDC vzpostavi posebne postopke v zvezi z delovanjem platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter povezavo med zalednimi strežniki in navedeno platformo, kar vključuje:






  (i) | postopek za oceno tveganja za opredelitev in oceno morebitnih groženj sistemu ter |
| --- | --- | --- |

(f)

sprejme vse potrebne varnostne ukrepe, da prepreči ogrožanje nemotenega operativnega delovanja platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; v ta namen ECDC vzpostavi posebne postopke v zvezi z delovanjem platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter povezavo med zalednimi strežniki in navedeno platformo, kar vključuje:

(i)

postopek za oceno tveganja za opredelitev in oceno morebitnih groženj sistemu ter

| (ii) | postopek revizije in pregleda za:






  1) | preverjanje, ali izvedeni varnosti ukrepi ustrezajo veljavni varnostni politiki; |
| --- | --- | --- |

(ii)

postopek revizije in pregleda za:

1)

preverjanje, ali izvedeni varnosti ukrepi ustrezajo veljavni varnostni politiki;

| 2) | redno preverjanje celovitosti sistemskih datotek, varnostnih parametrov in pravic za dostop; |
| --- | --- |

2)

redno preverjanje celovitosti sistemskih datotek, varnostnih parametrov in pravic za dostop;

| 3) | odkrivanje in spremljanje varnostnih kršitev in vdorov; |
| --- | --- |

3)

odkrivanje in spremljanje varnostnih kršitev in vdorov;

| 4) | uvedbo sprememb za zmanjšanje obstoječih varnostnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

4)

uvedbo sprememb za zmanjšanje obstoječih varnostnih pomanjkljivosti;

| 5) | omogočanje, tudi na zahtevo upravljavcev, izvedbe neodvisnih revizij, vključno z inšpekcijskimi pregledi, in pregledov varnostnih ukrepov ter prispevanje k njej, pod pogoji, ki upoštevajo Protokol (št. 7) k PDEU o privilegijih in imunitetah Evropske unije (2); |
| --- | --- |

5)

omogočanje, tudi na zahtevo upravljavcev, izvedbe neodvisnih revizij, vključno z inšpekcijskimi pregledi, in pregledov varnostnih ukrepov ter prispevanje k njej, pod pogoji, ki upoštevajo Protokol (št. 7) k PDEU o privilegijih in imunitetah Evropske unije (2);

| (iii) | spremembo postopka nadzora za dokumentiranje in merjenje vpliva spremembe pred njeno izvedbo ter obveščanje upravljavcev o vseh spremembah, ki lahko vplivajo na komunikacijo z njihovimi infrastrukturami in/ali njihovo varnost; |
| --- | --- |

(iii)

spremembo postopka nadzora za dokumentiranje in merjenje vpliva spremembe pred njeno izvedbo ter obveščanje upravljavcev o vseh spremembah, ki lahko vplivajo na komunikacijo z njihovimi infrastrukturami in/ali njihovo varnost;

| (iv) | določitev postopka vzdrževanja in popravil za opredelitev pravil in pogojev, ki jih je treba upoštevati, ko je potrebno vzdrževanje in/ali popravilo opreme; |
| --- | --- |

(iv)

določitev postopka vzdrževanja in popravil za opredelitev pravil in pogojev, ki jih je treba upoštevati, ko je potrebno vzdrževanje in/ali popravilo opreme;

| (v) | določitev postopka pri varnostnih incidentih za opredelitev sistema poročanja in obveščanja, takojšnje obveščanje upravljavcev, da obvestijo nacionalne nadzorne organe za varstvo podatkov o vseh kršitvah varstva osebnih podatkov, ter opredelitev disciplinskega postopka za obravnavo varnostnih kršitev; |
| --- | --- |

(v)

določitev postopka pri varnostnih incidentih za opredelitev sistema poročanja in obveščanja, takojšnje obveščanje upravljavcev, da obvestijo nacionalne nadzorne organe za varstvo podatkov o vseh kršitvah varstva osebnih podatkov, ter opredelitev disciplinskega postopka za obravnavo varnostnih kršitev;

| (g) | sprejme najsodobnejše fizične in/ali elektronske varnostne ukrepe za objekte z opremo platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter kontrole dostopa do podatkov in varnosti; v ta namen ECDC:






  (i) | izvaja fizično varovanje za vzpostavitev ločenih varnostnih območij in omogočanje odkrivanja kršitev; |
| --- | --- | --- |

(g)

sprejme najsodobnejše fizične in/ali elektronske varnostne ukrepe za objekte z opremo platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter kontrole dostopa do podatkov in varnosti; v ta namen ECDC:

(i)

izvaja fizično varovanje za vzpostavitev ločenih varnostnih območij in omogočanje odkrivanja kršitev;

| (ii) | nadzoruje dostop do objektov in vodi register obiskovalcev za namene sledenja; |
| --- | --- |

(ii)

nadzoruje dostop do objektov in vodi register obiskovalcev za namene sledenja;

| (iii) | zagotovi, da zunanje osebe, ki jim je odobren dostop do prostorov, spremlja ustrezno pooblaščeno osebje; |
| --- | --- |

(iii)

zagotovi, da zunanje osebe, ki jim je odobren dostop do prostorov, spremlja ustrezno pooblaščeno osebje;

| (iv) | zagotovi, da opreme ni mogoče dodati, zamenjati ali odstraniti brez predhodnega dovoljenja imenovanih pristojnih organov; |
| --- | --- |

(iv)

zagotovi, da opreme ni mogoče dodati, zamenjati ali odstraniti brez predhodnega dovoljenja imenovanih pristojnih organov;

| (v) | nadzira dostop nacionalnih sistemov za obrazce za lokalizacijo potnikov na platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter do njih; |
| --- | --- |

(v)

nadzira dostop nacionalnih sistemov za obrazce za lokalizacijo potnikov na platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov ter do njih;

| (vi) | zagotovi, da se posamezniki, ki dostopajo do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, identificirajo in avtenticirajo; |
| --- | --- |

(vi)

zagotovi, da se posamezniki, ki dostopajo do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, identificirajo in avtenticirajo;

| (vii) | pregleda pravice za dostop do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v primeru varnostne kršitve, ki vpliva na to infrastrukturo; |
| --- | --- |

(vii)

pregleda pravice za dostop do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v primeru varnostne kršitve, ki vpliva na to infrastrukturo;

| (viii) | izvaja tehnične in organizacijske varnostne ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa do podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov; |
| --- | --- |

(viii)

izvaja tehnične in organizacijske varnostne ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa do podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov;

| (ix) | po potrebi izvaja ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov z domen nacionalnih organov (tj. blokiranje lokacije/naslova IP); |
| --- | --- |

(ix)

po potrebi izvaja ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa do platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov z domen nacionalnih organov (tj. blokiranje lokacije/naslova IP);

| (h) | sprejme ukrepe za zaščito svoje domene, vključno s prekinitvijo povezav, v primeru pomembnega odstopanja od načel in konceptov kakovosti ali varnosti; |
| --- | --- |

(h)

sprejme ukrepe za zaščito svoje domene, vključno s prekinitvijo povezav, v primeru pomembnega odstopanja od načel in konceptov kakovosti ali varnosti;

| (i) | pripravi načrt za obvladovanje tveganj v zvezi s svojim področjem pristojnosti; |
| --- | --- |

(i)

pripravi načrt za obvladovanje tveganj v zvezi s svojim področjem pristojnosti;

| (j) | v realnem času spremlja delovanje vseh storitvenih komponent platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, redno pripravlja statistične podatke in vodi evidence; |
| --- | --- |

(j)

v realnem času spremlja delovanje vseh storitvenih komponent platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, redno pripravlja statistične podatke in vodi evidence;

| (k) | zagotovi, da je storitev na voljo 24 ur na dan, sedem dni v tednu, ob upoštevanju sprejemljivega časa nedelovanja za namene vzdrževanja; |
| --- | --- |

(k)

zagotovi, da je storitev na voljo 24 ur na dan, sedem dni v tednu, ob upoštevanju sprejemljivega časa nedelovanja za namene vzdrževanja;

| (l) | zagotavlja podporo za vse storitve platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v angleščini, po telefonu, elektronski pošti ali prek spletnega portala ter sprejema klice pooblaščenih klicateljev: koordinatorjev platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov in njihovih zadevnih služb za pomoč uporabnikom, projektnih referentov in imenovanih oseb ECDC; |
| --- | --- |

(l)

zagotavlja podporo za vse storitve platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov v angleščini, po telefonu, elektronski pošti ali prek spletnega portala ter sprejema klice pooblaščenih klicateljev: koordinatorjev platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov in njihovih zadevnih služb za pomoč uporabnikom, projektnih referentov in imenovanih oseb ECDC;

| (m) | pomaga upravljavcem z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, kolikor je to mogoče, za izpolnjevanje obveznosti upravljavca, da odgovori na zahteve za uveljavljanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz poglavja III Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(m)

pomaga upravljavcem z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi, kolikor je to mogoče, za izpolnjevanje obveznosti upravljavca, da odgovori na zahteve za uveljavljanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz poglavja III Uredbe (EU) 2016/679;

| (n) | podpira upravljavce z zagotavljanjem informacij v zvezi s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, da se izpolnijo obveznosti iz členov 32, 35 in 36 Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(n)

podpira upravljavce z zagotavljanjem informacij v zvezi s platformo za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, da se izpolnijo obveznosti iz členov 32, 35 in 36 Uredbe (EU) 2016/679;

| (o) | zagotovi, da so podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološki podatki, ki se pošiljajo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, nerazumljivi vsem, ki nimajo dovoljenja za dostop do njih, zlasti z uporabo močnega šifriranja; |
| --- | --- |

(o)

zagotovi, da so podatki iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemiološki podatki, ki se pošiljajo prek platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov, nerazumljivi vsem, ki nimajo dovoljenja za dostop do njih, zlasti z uporabo močnega šifriranja;

| (p) | sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa operaterjev platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov do poslanih podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov; |
| --- | --- |

(p)

sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečitev nepooblaščenega dostopa operaterjev platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov do poslanih podatkov iz obrazcev za lokalizacijo potnikov in epidemioloških podatkov;

| (q) | sprejme ukrepe za olajšanje interoperabilnosti in komunikacije med imenovanimi upravljavci platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov; |
| --- | --- |

(q)

sprejme ukrepe za olajšanje interoperabilnosti in komunikacije med imenovanimi upravljavci platforme za izmenjavo obrazcev za lokalizacijo potnikov;

| (r) | vodi evidenco dejavnosti obdelave, ki se izvajajo v imenu upravljavcev v skladu s členom 31(2) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(r)

vodi evidenco dejavnosti obdelave, ki se izvajajo v imenu upravljavcev v skladu s členom 31(2) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta.

---

(*)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

*

---