# Eiropas Savienības L 226/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 226 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 25. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 226

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 25. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2021/1032 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko pagarina uz papildu laikposmu pilnvaru laiku Izmeklēšanas komitejai, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās | 1 |
| | * | Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 5. novembris) par kopējo darbības procedūru pieņemšanu [2021/1033] | 2 |
| | * | Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2020 (2020. gada 5. novembris) par Nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu (STS) pieņemšanu [2021/1034] | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1035 (2021. gada 23. jūnijs), ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā saistībā ar tādu produktu laišanu tirgū, kuri satur noteiktu ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, groza Īstenošanas lēmumu 2013/648/ES un 2013/650/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4317)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1036 (2021. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz tādas atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā, kura dod tiesības laist tirgū no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotus produktus, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4325)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1037 (2021. gada 16. jūnijs) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788 | 36 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2021/1038 (2021. gada 23. jūnijs), ar ko Nīderlandes Karalistei saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK piešķir pārejas periodu saistībā ar to attiecīgo tehnisko nosacījumu atjaunināšanu, kas piemērojami 2500–2690 MHz frekvenču joslai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4433) | 38 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2021/1032 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko pagarina uz papildu laikposmu pilnvaru laiku Izmeklēšanas komitejai, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās

1

*

Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 5. novembris) par kopējo darbības procedūru pieņemšanu [2021/1033]

2

*

Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2020 (2020. gada 5. novembris) par Nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu (STS) pieņemšanu [2021/1034]

16

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1035 (2021. gada 23. jūnijs), ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā saistībā ar tādu produktu laišanu tirgū, kuri satur noteiktu ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, groza Īstenošanas lēmumu 2013/648/ES un 2013/650/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4317)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4317)

1

31

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1036 (2021. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz tādas atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā, kura dod tiesības laist tirgū no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotus produktus, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4325)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4325)

1

34

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1037 (2021. gada 16. jūnijs) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788

36

*

Komisijas Lēmums (ES) 2021/1038 (2021. gada 23. jūnijs), ar ko Nīderlandes Karalistei saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK piešķir pārejas periodu saistībā ar to attiecīgo tehnisko nosacījumu atjaunināšanu, kas piemērojami 2500–2690 MHz frekvenču joslai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4433)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4433)

38

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2021 (2021. gada 15. marts), ar ko groza EEZ līguma 10. protokolu par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu saistībā ar preču pārvadājumiem [2021/1039] | 41 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2021 (2021. gada 15. marts), ar ko groza EEZ līguma 10. protokolu par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu saistībā ar preču pārvadājumiem [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/1

---

EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2021/1032

(2021. gada 27. aprīlis),

ar ko pagarina uz papildu laikposmu pilnvaru laiku Izmeklēšanas komitejai, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās

EIROPAS PARLAMENTS,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija Lēmumu (ES) 2020/1089 par Izmeklēšanas komitejas izveidi, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās, un šīs komitejas pilnvaru, skaitliskā sastāva un pilnvaru termiņa noteikšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija Lēmumu (ES) 2020/1089 par Izmeklēšanas komitejas izveidi, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās, un šīs komitejas pilnvaru, skaitliskā sastāva un pilnvaru termiņa noteikšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. janvāra Lēmumu (ES) 2021/429, ar ko pagarina pilnvaru laiku Izmeklēšanas komitejai, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās (3) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. janvāra Lēmumu (ES) 2021/429, ar ko pagarina pilnvaru laiku Izmeklēšanas komitejai, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienībā un ārpus tās (3)

| — | ņemot vērā Reglamenta 208. panta 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 208. panta 11. punktu,

| A. | tā kā Izmeklēšanas komiteja ir pieprasījusi otru pagarinājumu tās pilnvaru termiņam, lai tā varētu pilnībā un pareizi īstenot savas pilnvaras; |
| --- | --- |

A.

tā kā Izmeklēšanas komiteja ir pieprasījusi otru pagarinājumu tās pilnvaru termiņam, lai tā varētu pilnībā un pareizi īstenot savas pilnvaras;

| 1. | nolemj Izmeklēšanas komitejas pilnvaru termiņu pagarināt par uz papildu trīs mēnešu laikposmu. |
| --- | --- |

1.

nolemj Izmeklēšanas komitejas pilnvaru termiņu pagarināt par uz papildu trīs mēnešu laikposmu.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 239 I, 24.7.2020., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 86, 12.3.2021., 1. lpp.

3

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/2

---

AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2020

(2020. gada 5. novembris)

par kopējo darbības procedūru pieņemšanu [2021/1033]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1) (“Nolīgums”) un jo īpaši tā 3. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019 (2) tika grozīts Nolīguma I un II pielikums, tādējādi izpildot Nolīgumā izklāstītos sasaistes nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019 (2) tika grozīts Nolīguma I un II pielikums, tādējādi izpildot Nolīgumā izklāstītos sasaistes nosacījumus.

| (2) | Pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 2/2019 pieņemšanas un saskaņā ar nolīguma 21. panta 3. punktu puses apmainījās ar saviem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem, jo uzskatīja, ka visi Nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 2/2019 pieņemšanas un saskaņā ar nolīguma 21. panta 3. punktu puses apmainījās ar saviem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem, jo uzskatīja, ka visi Nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi ir izpildīti.

| (3) | Saskaņā ar Nolīguma 21. panta 4. punktu Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Nolīguma 21. panta 4. punktu Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

| (4) | Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 6. punktu Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram būtu jānosaka kopējās darbības procedūras (KDP), kas saistītas ar tehniskiem vai citiem jautājumiem un ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL), ņemot vērā arī iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. KDP būtu jāstājas spēkā, kad tās ir pieņemtas ar Apvienotās komitejas lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 6. punktu Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram būtu jānosaka kopējās darbības procedūras (KDP), kas saistītas ar tehniskiem vai citiem jautājumiem un ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL), ņemot vērā arī iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. KDP būtu jāstājas spēkā, kad tās ir pieņemtas ar Apvienotās komitejas lēmumu.

| (5) | Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotajai komitejai būtu jāvienojas par tehniskajām vadlīnijām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu nolīguma pareizu īstenošanu, tostarp vadlīnijām par tehniskiem vai citiem jautājumiem, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tostarp ņemot vērā iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. Tehniskās vadlīnijas var izstrādāt darba grupa, ko izveido saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotajai komitejai būtu jāvienojas par tehniskajām vadlīnijām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu nolīguma pareizu īstenošanu, tostarp vadlīnijām par tehniskiem vai citiem jautājumiem, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tostarp ņemot vērā iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. Tehniskās vadlīnijas var izstrādāt darba grupa, ko izveido saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu.

| (6) | Ņemot vērā vadlīniju tehnisko raksturu un vajadzību tās pielāgot situācijas attīstībai, Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora izstrādātās tehniskās vadlīnijas būtu jāiesniedz Apvienotajai komitejai informēšanas vai – attiecīgā gadījumā – apstiprināšanas nolūkā, |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā vadlīniju tehnisko raksturu un vajadzību tās pielāgot situācijas attīstībai, Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora izstrādātās tehniskās vadlīnijas būtu jāiesniedz Apvienotajai komitejai informēšanas vai – attiecīgā gadījumā – apstiprināšanas nolūkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem kopējās darbības procedūras (KDP), kas pievienotas šim lēmumam.

2. pants

Ar šo izveido darba grupu saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Tā palīdz Apvienotajai komitejai ar mērķi nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī izstrādāt KDP īstenošanas tehniskās vadlīnijas.

Darba grupā ietilpst vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 5. novembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

sekretāre no Eiropas Savienības puses

Maja-Alexandra DITTEL

priekšsēdētāja

Beatriz YORDI

sekretāre no Šveices puses

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

1

(2)  Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmums Nr. 2/2019, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu (OV L 314, 29.9.2020., 68. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Kopējās darbības procedūras (KDP) saskaņā ar 3. panta 6. punktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

PAGAIDU RISINĀJUMA PROCEDŪRAS

1.   Glosārijs

1.1. tabula

Akronīmi un definīcijas

| Akronīms/termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Sertificētājs (CA) | Iestāde, kas izdod digitālos sertifikātus |
| CH | Šveices Konfederācija |
| ETS | Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma |
| ES | Eiropas Savienība |
| IMT | Incidentu pārvaldības vienība |
| Informācijas aktīvs | Uzņēmumam vai organizācijai vērtīga informācija |
| IT | Informācijas tehnoloģijas |
| ITIL | Informācijas tehnoloģiju infrastruktūras bibliotēka |
| ITSM | IT pakalpojumu pārvaldība |
| STS | Sasaistes tehniskie standarti |
| Reģistrs | Uzskaites sistēma, kurā uzskaita ETS ietvaros iedalītās kvotas un kura ļauj izsekot elektroniskajos kontos turēto kvotu īpašumtiesībām. |
| RFC | Izmaiņas pieprasījums |
| SIL | Sensitīvas informācijas saraksts |
| SR | Pakalpojuma pieprasījums |
| Wiki | Tīmekļa vietne, kas dod iespēju lietotājiem dalīties informācijā un zināšanās, saturu papildinot vai pielāgojot tieši tīmekļa pārlūkprogrammā. |

Akronīms/termins

Definīcija

Sertificētājs (CA)

Iestāde, kas izdod digitālos sertifikātus

CH

Šveices Konfederācija

ETS

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

ES

Eiropas Savienība

IMT

Incidentu pārvaldības vienība

Informācijas aktīvs

Uzņēmumam vai organizācijai vērtīga informācija

IT

Informācijas tehnoloģijas

ITIL

Informācijas tehnoloģiju infrastruktūras bibliotēka

ITSM

IT pakalpojumu pārvaldība

STS

Sasaistes tehniskie standarti

Reģistrs

Uzskaites sistēma, kurā uzskaita ETS ietvaros iedalītās kvotas un kura ļauj izsekot elektroniskajos kontos turēto kvotu īpašumtiesībām.

RFC

Izmaiņas pieprasījums

SIL

Sensitīvas informācijas saraksts

SR

Pakalpojuma pieprasījums

Wiki

Tīmekļa vietne, kas dod iespēju lietotājiem dalīties informācijā un zināšanās, saturu papildinot vai pielāgojot tieši tīmekļa pārlūkprogrammā.

2.   Ievads

2017. gada 23. novembrī noslēgtais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (“Nolīgums”) paredz savstarpēji atzīt emisijas kvotas, ko var izmantot, lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS) vai Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (Šveices ETS). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) tiks izveidota tieša sasaiste, kas dos iespēju katras ETS ietvaros izdotās kvotas pārskaitīt no viena reģistra uz otru (Nolīguma 3. panta 2. punkts). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, līdz 2020. gada maijam vai drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai reģistru sasaistes pagaidu risinājumu iespējami drīz aizstātu ar pastāvīgu sasaisti (Nolīguma II pielikums).

Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 6. punktu Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators nosaka kopējās darbības procedūras (KDP), kas saistītas ar tehniskiem vai citiem jautājumiem un ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tostarp ņemot vērā iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. Administratoru izstrādātās KDP stājas spēkā, kad tās ir pieņemtas ar Apvienotās komitejas lēmumu.

Šajā dokumentā izklāstītās KDP Apvienotā komiteja grasās pieņemt ar Lēmumu Nr. 1/2020. Saskaņā ar šo lēmumu Apvienotā komiteja prasa Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram izstrādāt sīkākas tehniskās vadlīnijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tās pastāvīgu pielāgošanu tehnikas attīstībai un jaunām prasībām, kas saistītas ar sasaistes drošumu un drošību, un tās rezultatīvu un efektīvu darbību.

2.1.   Darbības joma

Šis dokuments atspoguļo Nolīguma pušu kopīgo izpratni par ES ETS un Šveices ETS reģistru sasaistes procedurālā pamata izveidi. Tajā izklāstītas vispārējās procedurālās prasības attiecībā uz sasaistes operācijām, tomēr būs vajadzīgas arī sīkākas tehniskas vadlīnijas, lai sasaiste varētu darboties.

Lai sasaiste varētu pienācīgi funkcionēt, būs jānosaka sasaistes darbības tehniskās specifikācijas. Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu šie jautājumi tiks iztirzāti sasaistes tehnisko standartu (STS) dokumentā, ko Apvienotā komiteja pieņems atsevišķi ar attiecīgu lēmumu.

KDP mērķis ir nodrošināt, ka IT pakalpojumi, kas saistīti ar ES ETS un Šveices ETS reģistru sasaistes darbību, tiek sniegti rezultatīvi un efektīvi, proti, ka tiek izpildīti pakalpojuma pieprasījumi, novērstas pakalpojumu atteices, atrisinātas problēmas un ka rutīnas operacionālie uzdevumi tiek izpildīti saskaņā ar starptautiskajiem IT pakalpojumu pārvaldības standartiem.

Ierosinātajam pagaidu risinājumam būs vajadzīgas tikai šādas KDP, kas ir daļa no šā dokumenta:

| — | Incidentu pārvaldība |
| --- | --- |

—

Incidentu pārvaldība

| — | Problēmu pārvaldība |
| --- | --- |

—

Problēmu pārvaldība

| — | Pieprasījumu izpilde |
| --- | --- |

—

Pieprasījumu izpilde

| — | Izmaiņu pārvaldība |
| --- | --- |

—

Izmaiņu pārvaldība

| — | Laidumu vadība |
| --- | --- |

—

Laidumu vadība

| — | Drošības incidentu pārvaldība |
| --- | --- |

—

Drošības incidentu pārvaldība

| — | Informācijas drošības pārvaldība |
| --- | --- |

—

Informācijas drošības pārvaldība

Kad vēlāk tiks izveidota pastāvīgā reģistru sasaiste, KDP ir vajadzības gadījumā jāpielāgo un jāpapildina.

2.2.   Adresāti

KDP mērķauditorija ir ES un Šveices reģistru atbalsta vienības.

3.   Pieeja un standarti

Uz visām KDP attiecas šāds princips:

| — | ES un CH vienojas KDP definēt, pamatojoties uz ITIL (Informācijas tehnoloģiju infrastruktūras bibliotēka, 3. versija). Šajā standartā paredzēto praksi izmanto un pielāgo specifiskajām vajadzībām, kas saistītas ar pagaidu risinājumu. |
| --- | --- |

—

ES un CH vienojas KDP definēt, pamatojoties uz ITIL (Informācijas tehnoloģiju infrastruktūras bibliotēka, 3. versija). Šajā standartā paredzēto praksi izmanto un pielāgo specifiskajām vajadzībām, kas saistītas ar pagaidu risinājumu.

| — | Saziņa un koordinācija, kas nepieciešama, lai KDP ieviestu abas puses, notiek ar CH un ES reģistru apkalpošanas dienestu starpniecību. Uzdevumus allaž piešķir vienas puses ietvaros. |
| --- | --- |

—

Saziņa un koordinācija, kas nepieciešama, lai KDP ieviestu abas puses, notiek ar CH un ES reģistru apkalpošanas dienestu starpniecību. Uzdevumus allaž piešķir vienas puses ietvaros.

| — | Ja rodas domstarpības par KDP izmantošanu, tās analizē un atrisina abi apkalpošanas dienesti savā starpā. Ja vienošanos panākt neizdodas, kopīga risinājuma meklēšanu nodod nākamajam līmenim.







  Eskalācijas līmeņi | ES | CH |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. līmenis | ES apkalpošanas dienests | CH apkalpošanas dienests |
| 2. līmenis | ES operāciju vadītājs | CH reģistra lietojumu vadītājs |
| 3. līmenis | Apvienotā komiteja (kas šo atbildību var deleģēt saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu) |
| 4. līmenis | Apvienotā komiteja, ja 3. līmenī atbildība tikusi deleģēta |

—

Ja rodas domstarpības par KDP izmantošanu, tās analizē un atrisina abi apkalpošanas dienesti savā starpā. Ja vienošanos panākt neizdodas, kopīga risinājuma meklēšanu nodod nākamajam līmenim.

Eskalācijas līmeņi

ES

CH

1. līmenis

ES apkalpošanas dienests

CH apkalpošanas dienests

2. līmenis

ES operāciju vadītājs

CH reģistra lietojumu vadītājs

3. līmenis

Apvienotā komiteja (kas šo atbildību var deleģēt saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu)

4. līmenis

Apvienotā komiteja, ja 3. līmenī atbildība tikusi deleģēta

;

| — | Katra puse var noteikt savas reģistra sistēmas darbības procedūras, ņemot vērā ar šīm KDP saistītās prasības un saskarnes. |
| --- | --- |

—

Katra puse var noteikt savas reģistra sistēmas darbības procedūras, ņemot vērā ar šīm KDP saistītās prasības un saskarnes.

| — | KDP atbalstam, jo īpašu incidentu pārvaldības, problēmu pārvaldības un pieprasījumu izpildes aspektā, un saziņai starp abām pusēm izmanto IT pakalpojumu pārvaldības (ITSM) rīku. |
| --- | --- |

—

KDP atbalstam, jo īpašu incidentu pārvaldības, problēmu pārvaldības un pieprasījumu izpildes aspektā, un saziņai starp abām pusēm izmanto IT pakalpojumu pārvaldības (ITSM) rīku.

| — | Ir atļauta informācijas apmaiņa pa e-pastu. |
| --- | --- |

—

Ir atļauta informācijas apmaiņa pa e-pastu.

| — | Abas puses nodrošina, ka tiek izpildītas informācijas drošības prasības saskaņā ar rīkošanās instrukcijām. |
| --- | --- |

—

Abas puses nodrošina, ka tiek izpildītas informācijas drošības prasības saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

4.   Incidentu pārvaldība

Incidentu pārvaldības procesa mērķis ir panākt, ka IT pakalpojumi pēc incidenta iespējami ātri un ar minimāliem darbības traucējumiem atsāk darboties normālā pakalpojumu sniegšanas režīmā.

Incidentu pārvaldības gaitā incidenti tiek fiksēti ziņošanas vajadzībām, un incidentu pārvaldību integrē ar pārējiem procesiem, lai sekmētu pastāvīgus uzlabojumus.

Vispārīgā skatījumā incidentu pārvaldība sastāv no šādām darbībām:

| — | incidentu konstatēšana un reģistrēšana, |
| --- | --- |

—

incidentu konstatēšana un reģistrēšana,

| — | klasificēšana un sākotnējais atbalsts, |
| --- | --- |

—

klasificēšana un sākotnējais atbalsts,

| — | izmeklēšana un diagnostika, |
| --- | --- |

—

izmeklēšana un diagnostika,

| — | atrisināšana un atkopšana, |
| --- | --- |

—

atrisināšana un atkopšana,

| — | incidenta slēgšana. |
| --- | --- |

—

incidenta slēgšana.

Visā incidenta ciklā incidentu pārvaldības procesam ir pastāvīgi jānodrošina īpašumtiesību apstrāde, monitorings, izsekošana un saziņa.

4.1.   Incidentu konstatēšana un reģistrēšana

Incidentu var konstatēt atbalsta grupa, automatizēti monitoringa rīki vai tehniskais personāls, kas nodarbojas ar rutīnas pārraudzību.

Kad incidents ir konstatēts, tas ir jāreģistrē un tam jāpiešķir unikāls identifikators, lai būtu iespējama pienācīga incidenta izsekošana un monitorings. Incidenta unikālais identifikators ir identifikators, ko kopējā pretenziju sistēmā piešķir tās puses (ES vai CH) apkalpošanas dienests, kas signalizējusi par incidentu, un tas ir jāizmanto jebkādā saziņā par šo incidentu.

Visiem incidentiem kontaktpunkts ir tās puses apkalpošanas dienests, kas pretenziju reģistrējusi.

4.2.   Klasificēšana un sākotnējais atbalsts

Incidentu klasificēšanas mērķis ir izprast un identificēt, kādas sistēmas un/vai pakalpojumus incidents skāris un kādā mērā. Lai klasifikācija būtu lietderīga un paātrinātu incidenta atrisināšanu, tai jau ar pirmo mēģinājumu jānovirza incidents uz pareizo resursu.

Klasificēšanas posmā incidents jākategorizē un jāprioritizē atkarībā no ietekmes un steidzamības, lai to varētu risināt tā prioritātei atbilstošā termiņā.

Ja incidents var potenciāli ietekmēt sensitīvu datu konfidencialitāti vai integritāti un/vai ietekmēt sistēmas pieejamību, incidents jāklasificē arī kā drošības incidents un tā pārvaldībai jānorit saskaņā ar procesu, kas definēts šā dokumenta nodaļā “Drošības incidentu pārvaldība”.

Ja iespējams, sākotnējo diagnostiku veic apkalpošanas dienests, kas reģistrējis pretenziju. Lai to izdarītu, apkalpošanas dienests vispirms noskaidros, vai incidents nav jau zināma kļūda. Tādā gadījumā risināšanas gaita vai aprisinājums jau ir zināms un dokumentēts.

Ja apkalpošanas dienests incidentu ir sekmīgi atrisinājis, tas šajā brīdī faktiski incidentu slēdz, jo ir izpildīts incidentu pārvaldības primārais uzdevums (proti, pakalpojuma nodrošināšana galalietotājam ir ātri atjaunota). Pretējā gadījumā apkalpošanas dienests incidentu eskalē līdz piemērotai risinātāju grupai tālākai izmeklēšanai un diagnostikai.

4.3.   Izmeklēšana un diagnostika

Incidentu izmeklēšanu un diagnostiku izmanto tad, kad incidentu nevar atrisināt apkalpošanas dienests sākotnējā diagnosticēšanā un tas tiek pienācīgi eskalēts. Incidentu eskalācija ir izmeklēšanas un diagnostikas procesa pilnvērtīga daļa.

Ierasta prakse izmeklēšanas un diagnostikas posmā ir mēģinājums reproducēt incidentu kontrolētos apstākļos. Incidenta izmeklēšanas un diagnostikas gaitā ir ļoti svarīgi izprast to notikumu secību, kas pie incidenta noveduši.

Eskalācija nozīmē atzīt, ka incidentu nevar atrisināt pašreizējā atbalsta līmenī un ka tas ir jānodod augstāka līmeņa atbalsta grupai vai otrai pusei. Eskalācija var būt divējāda: horizontāla (funkcionāla) vai vertikāla (hierarhiska).

Eskalēt incidentu līdz piemērotam resursam un sekot līdzi incidenta statusam un piešķiršanai ir incidentu reģistrējušā un ierosinājušā apkalpošanas dienesta pienākums.

Pienākums nodrošināt, ka prasītās darbības tiek veiktas savlaicīgi, un nodrošināt atgriezenisko saisti savam apkalpošanas dienestam, ir tās puses uzdevums, kurai incidents piešķirts.

4.4.   Atrisināšana un atkopšana

Incidentu atrisināšana un atkopšana notiek, kad incidents ir pilnībā izprasts. Incidenta risinājuma atrašana nozīmē, ka ir uziets veids, kā problēmu novērst. Incidenta risinājuma piemērošana ir atkopšanas posms.

Kad attiecīgie resursi ir pakalpojuma atteici atrisinājuši, incidentu novirza atpakaļ attiecīgajam apkalpošanas dienestam, kurš incidentu reģistrējis, un šis apkalpošanas dienests vēršas pie incidenta iniciatora, lai pārliecinātos, ka kļūda ir novērsta un ka incidentu var slēgt. Incidenta apstrādes gaitā izdarītie konstatējumi ir jāfiksē, jo tie varētu noderēt turpmāk.

Atkopšanu var veikt IT atbalsta darbinieki vai arī galalietotājs, kam dod norādījumus, kā to izdarīt.

4.5.   Incidenta slēgšana

Slēgšana ir incidentu pārvaldības pēdējais posms un notiek neilgi pēc incidenta atrisināšanas.

Slēgšanas posmā ir jāveic virkne darbību, no kurām īpaši izceļamas šādas:

| — | verificēt incidentam sākotnēji piešķirto kategoriju, |
| --- | --- |

—

verificēt incidentam sākotnēji piešķirto kategoriju,

| — | pienācīgi fiksēt visu informāciju par incidentu, |
| --- | --- |

—

pienācīgi fiksēt visu informāciju par incidentu,

| — | pienācīgi dokumentēt incidentu un atjaunināt zināšanu bāzi, |
| --- | --- |

—

pienācīgi dokumentēt incidentu un atjaunināt zināšanu bāzi,

| — | pienācīgi sazināties ar visām ieinteresētajām personām, ko tieši vai netieši skāris incidents. |
| --- | --- |

—

pienācīgi sazināties ar visām ieinteresētajām personām, ko tieši vai netieši skāris incidents.

Incidentu formāli slēdz tad, kad apkalpošanas dienests ir pabeidzis incidenta slēgšanas posmu un par to paziņojis otrai pusei.

Kad incidents ir slēgts, to vairs neatver. Ja incidents pēc neilga laika atkārtojas, reģistrē jaunu incidentu, nevis vēlreiz atver sākotnējo incidentu.

Ja incidentam seko līdzi gan ES, gan CH apkalpošanas dienesti, incidenta galīgā slēgšana ir tā apkalpošanas dienesta pienākums, kas pretenziju reģistrējis.

5.   Problēmu pārvaldība

Šī procedūra ir jāievēro ikreiz, kad tiek identificēta problēma, kas savukārt ierosina problēmu pārvaldības procesu. Problēmu pārvaldības galvenais uzdevums ir uzlabot kvalitāti un samazināt incidentu skaitu. Problēma var būt viena vai vairāku incidentu cēlonis. Kad tiek ziņots par incidentu, incidentu pārvaldības mērķis ir pakalpojumu pēc iespējas ātrāk atjaunot, izmantojot arī aprisinājumus. Kad problēma reģistrēta, mērķis ir izpētīt problēmas pamatcēloni, lai noskaidrotu, kādas izmaiņas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka problēma un ar to saistītie incidenti vairs nenotiek.

5.1.   Problēmas identificēšana un reģistrēšana

Atkarībā no tā, kura puse ierosinājusi pretenziju, kontaktpunkts ar problēmu saistītajos jautājumos būs ES vai CH apkalpošanas dienests.

Problēmas unikālais identifikators ir identifikators, ko piešķir IT pakalpojumu pārvaldība (ITSM). To izmanto jebkādā saziņā par šo problēmu.

Problēmu var ierosināt incidents, vai arī to var ierosināt pēc pašu iniciatīvas, lai novērstu jebkurā laikā atklātas nepilnības.

5.2.   Problēmu prioritizēšana

Lai problēmām varētu vieglāk izsekot, tās var iedalīt kategorijās pēc to smaguma un prioritātes tādā pašā veidā kā incidentus, ņemot vērā saistīto incidentu ietekmi un biežumu.

5.3.   Problēmas izmeklēšana un diagnostika

Katra puse var izvirzīt problēmu, un šīs puses apkalpošanas dienests būs atbildīgs par problēmas reģistrēšanu, tās novirzīšanu piemērotam resursam un sekošanu problēmas statusam kopumā.

Risinātāju grupa, kam problēma eskalēta, ir atbildīga par problēmas savlaicīgu risināšanu un saziņu ar apkalpošanas dienestu.

Pēc pieprasījuma – nodrošināt, ka piešķirtās darbības tiek veiktas, un nodrošināt atgriezenisko saiti savam apkalpošanas dienestam ir abu pušu uzdevums.

5.4.   Atrisinājums

Par problēmas atrisināšanu ir atbildīga risinātāju grupa, kam problēma piešķirta, un tā ir atbildīga arī par to, ka grupas puses apkalpošanas dienestam tiek sniegta relevantā informācija.

Problēmas apstrādes gaitā izdarītie konstatējumi ir jāfiksē, jo tie varētu noderēt turpmāk.

5.5.   Problēmas slēgšana

Problēma tiek formāli slēgta tad, kad tā ir novērsta, pateicoties ieviestām izmaiņām. Problēmas slēgšanas posmu realizē tas apkalpošanas dienests, kas problēmu reģistrēja un informēja otras puses apkalpošanas dienestu.

6.   Pieprasījuma izpilde

Pieprasījuma izpildes procesa ietvaros no sākuma līdz beigām tiek pārvaldīti pieprasījumi pēc jauna vai esoša pakalpojuma, proti, no brīža, kad pieprasījums tiek reģistrēts un apstiprināts, līdz brīdim, kad tas tiek slēgts. Pakalpojuma pieprasījumi parasti ir nelieli, iepriekš definēti, atkārtojami, bieži, iepriekš apstiprināti un procedurāli pieprasījumi.

Galvenā darbību virkne ir šāda:

6.1.   Pieprasījuma iniciēšana

Ar pakalpojuma pieprasījumu saistīto informāciju ES vai CH apkalpošanas dienestam iesniedz pa e-pastu, telefoniski, izmantojot IT pakalpojumu pārvaldības (ITSM) rīku vai citu norunātu saziņas kanālu.

6.2.   Pieprasījuma reģistrēšana un analīze

Attiecībā uz visiem pakalpojuma pieprasījumiem kontaktpunkts ir ES vai CH apkalpošanas dienests atkarībā no tā, kura puse izvirzījusi pakalpojuma pieprasījumu. Šis apkalpošanas dienests ir atbildīgs par pakalpojuma pieprasījuma reģistrēšanu un rūpīgu analīzi.

6.3.   Pieprasījuma apstiprināšana

Pakalpojuma pieprasījumu izvirzījušās puses apkalpošanas dienesta darbinieks pārbauda, vai ir vajadzīgs kāds apstiprinājums no otras puses, un, ja jā, rīkojas, lai to saņemtu. Ja pakalpojuma pieprasījums netiek apstiprināts, apkalpošanas dienests atjaunina un noslēdz pretenziju.

6.4.   Pieprasījuma izpilde

Šajā posmā tiek rezultatīvi un efektīvi apstrādāti pakalpojuma pieprasījumi. Jānošķir šādi gadījumi:

| — | pakalpojuma pieprasījuma izpilde skar tikai vienu pusi. Tādā gadījumā šī puse izdod darba rīkojumus un koordinē izpildi, |
| --- | --- |

—

pakalpojuma pieprasījuma izpilde skar tikai vienu pusi. Tādā gadījumā šī puse izdod darba rīkojumus un koordinē izpildi,

| — | pakalpojuma pieprasījuma realizācija skar gan ES, gan CH. Tādā gadījumā apkalpošanas dienesti izdod darba rīkojumus savā atbildības jomā. Pakalpojuma pieprasījuma izpildes norisi savstarpēji koordinē abi apkalpošanas dienesti. Vispārējā atbildība gulstas uz to apkalpošanas dienestu, kas pakalpojuma pieprasījumu saņēmis un iniciējis. |
| --- | --- |

—

pakalpojuma pieprasījuma realizācija skar gan ES, gan CH. Tādā gadījumā apkalpošanas dienesti izdod darba rīkojumus savā atbildības jomā. Pakalpojuma pieprasījuma izpildes norisi savstarpēji koordinē abi apkalpošanas dienesti. Vispārējā atbildība gulstas uz to apkalpošanas dienestu, kas pakalpojuma pieprasījumu saņēmis un iniciējis.

Kad pakalpojuma pieprasījums ir atrisināts, tam jāpiešķir statuss “atrisināts”.

6.5.   Pieprasījuma eskalēšana

Vēl neizpildītu pakalpojuma pieprasījumu apkalpošanas dienests vajadzības gadījumā var eskalēt un novirzīt attiecīgajam resursam (trešām personām).

Eskalācijas gaitā pieprasījumus novirza attiecīgajām trešām personām, t. i., ES apkalpošanas dienests pieprasījumu CH trešai pusei var novirzīt tikai ar CH apkalpošanas dienesta starpniecību un otrādi.

Trešā puse, kurai pakalpojuma pieprasījums novirzīts, ir atbildīga par pakalpojuma pieprasījuma savlaicīgu risināšanu un saziņu ar to apkalpošanas dienestu, kas pakalpojuma pieprasījumu eskalējis.

Pakalpojuma pieprasījumu reģistrējušā apkalpošanas dienesta pienākums ir kopumā sekot līdzi pakalpojuma pieprasījuma statusam un piešķiršanai.

6.6.   Pieprasījuma izpildes izskatīšana

Pirms pakalpojuma pieprasījuma noslēgšanas atbildīgais apkalpošanas dienests pakalpojuma pieprasījuma protokolu nodod galīgajai kvalitātes kontrolei. Mērķis ir pārliecināties, ka pakalpojuma pieprasījums ir patiešām apstrādāts un ka pietiekami detalizēti ir sniegta visa informācija, kas nepieciešama, lai aprakstītu pieprasījuma ciklu. Turklāt pieprasījuma apstrādes gaitā izdarītie konstatējumi ir jāfiksē, jo tie varētu noderēt turpmāk.

6.7.   Pieprasījuma slēgšana

Ja puses, kam pieprasījums piešķirts, vienojas, ka pakalpojuma pieprasījums ir izpildīts, un prasītājs uzskata, ka lieta ir atrisināta, nākamais pieprasījumam piešķiramais statuss ir “slēgts”.

Pakalpojuma pieprasījumu formāli slēdz pēc tam, kad pakalpojuma pieprasījumu reģistrējušais apkalpošanas dienests ir izpildījis pieprasījuma slēgšanas posmu un informējis otras puses apkalpošanas dienestu.

7.   Izmaiņu pārvaldība

Mērķis ir nodrošināt, ka tiek izmantotas standartizētas metodes un procedūras, kā efektīvi un nekavējoties pārņemt kontroli pār visām izmaiņām, kas skar IT infrastruktūru, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu saistīto incidentu skaitu un ietekmi uz pakalpojumiem. Izmaiņas IT infrastruktūrā var rasties reaktīvi – kā atbildes reakcija uz problēmām vai ārēji uzliktām prasībām, piemēram, normatīvo aktu grozījumiem – vai proaktīvi – lai uzlabotu efektivitāti un rezultativitāti vai atspoguļotu komerciālas iniciatīvas.

Izmaiņu pārvaldības process ietver dažādus posmus, kuru gaitā tiek fiksēta visa informācija par izmaiņas pieprasījumu, lai nākotnē būtu iespējams tam izsekot. Šie procesi nodrošina, ka izmaiņa pirms ieviešanas tiek validēta un testēta. Sekmīgu ieviešanu nodrošina laidumu vadības process.

7.1.   Izmaiņas pieprasījums

Izmaiņas pieprasījumu (RFC) iesniedz izmaiņu pārvaldības vienībai validēšanai un apstiprināšanai. Attiecībā uz visiem izmaiņas pieprasījumiem kontaktpunkts ir ES vai CH apkalpošanas dienests atkarībā no tā, kura puse izvirzījusi izmaiņas pieprasījumu. Šis apkalpošanas dienests ir atbildīgs par izmaiņu pieprasījuma reģistrēšanu un rūpīgu analīzi.

Izmaiņas pieprasījumu iemesls var būt:

| — | incidents, kas izraisa izmaiņu, |
| --- | --- |

—

incidents, kas izraisa izmaiņu,

| — | esoša problēma, kuras rezultātā rodas izmaiņa, |
| --- | --- |

—

esoša problēma, kuras rezultātā rodas izmaiņa,

| — | galalietotāja pieprasījums pēc jaunas izmaiņas, |
| --- | --- |

—

galalietotāja pieprasījums pēc jaunas izmaiņas,

| — | izmaiņa, kas rodas notiekošas uzturēšanas rezultātā, |
| --- | --- |

—

izmaiņa, kas rodas notiekošas uzturēšanas rezultātā,

| — | leģislatīva izmaiņa. |
| --- | --- |

—

leģislatīva izmaiņa.

7.2.   Izmaiņas izvērtēšana un plānošana

Šajā posmā notiek izmaiņas novērtēšana un darbību plānošana. Tas ietver prioritizēšanu un darbību plānošanu nolūkā līdz minimumam samazināt risku un ietekmi.

Ja RFC realizācija skar gan ES, gan CH, puse, kas reģistrējusi RFC, izmaiņas izvērtēšanu un plānošanu verificē ar otru pusi.

7.3.   Izmaiņas apstiprināšana

Visi reģistrētie izmaiņas pieprasījumi ir jāapstiprina attiecīgajā eskalācijas līmenī.

7.4.   Izmaiņas īstenošana

Izmaiņas īstenošana notiek laidumu vadības procesā. Abu pušu laidumu vadības vienības ievēro pašas savas procedūras, kas ietver gan plānošanu, gan testēšanu. Izmaiņas izskatīšana notiek, kad īstenošana ir pabeigta. Lai nodrošinātu, ka viss ir paveikts saskaņā ar plānu, esošo izmaiņu pārvaldības procesu pastāvīgi izskata un vajadzības gadījumā atjaunina.

8.   Laidumu vadība

Laidums jeb izlaišana nozīmē vienu vai vairākas izmaiņas IT pakalpojumā, kas ir apkopotas laiduma plānā un kas ir jāautorizē, jāsagatavo, jākompilē, jātestē un jāievieš vienlaikus. Laidums var būt kļūdas izlabošana, aparatūras vai citu komponentu maiņa, izmaiņas programmatūrā, lietojumprogrammu versiju atjauninājumi, izmaiņas dokumentācijā un/vai procesos. Katra laiduma saturu pārvalda, testē un ievieš kā vienvienīgu vienumu.

Laidumu vadības mērķis ir plānot, kompilēt, testēt, validēt un nodrošināt spēju sniegt plānotos pakalpojumus tā, lai tie atbilstu ieinteresēto personu prasībām un sasniegtu iecerētos mērķus. Visu pakalpojumā ieviesto izmaiņu akceptēšanas kritēriji tiks definēti un dokumentēti projektēšanas koordinācijas laikā un nodoti laidumu vadības vienībām.

Laidums parasti sastāv no vairākiem problēmu labojumiem un pakalpojuma uzlabojumiem. Tas satur nepieciešamo jauno vai izmainīto programmatūru un jebkādu jaunu vai izmainītu aparatūru, kas nepieciešama apstiprināto izmaiņu ieviešanai.

8.1.   Laiduma plānošana

Pirmajā procesa posmā autorizētās izmaiņas tiek sakopotas laiduma paketēs, kā arī tiek definēts laidumu tvērums un saturs. Balstoties uz šo informāciju, laiduma plānošanas apakšprocesa ietvaros tiek sagatavots laiduma kompilēšanas, testēšanas un ieviešanas grafiks.

Plānošanas gaitā definē šādus elementus:

| — | laiduma tvērums un saturs, |
| --- | --- |

—

laiduma tvērums un saturs,

| — | laiduma riska novērtējums un riska profils, |
| --- | --- |

—

laiduma riska novērtējums un riska profils,

| — | laiduma skartie klienti/lietotāji, |
| --- | --- |

—

laiduma skartie klienti/lietotāji,

| — | par laidumu atbildīgā vienība, |
| --- | --- |

—

par laidumu atbildīgā vienība,

| — | nodošanas un ieviešanas stratēģija, |
| --- | --- |

—

nodošanas un ieviešanas stratēģija,

| — | izlaišanai un ieviešanai vajadzīgie resursi. |
| --- | --- |

—

izlaišanai un ieviešanai vajadzīgie resursi.

Puses viena otru informē par saviem laidumu plānošanas un uzturēšanas logiem. Ja laidums ietekmē gan ES, gan CH, tās koordinē plānošanu un definē kopīgu uzturēšanas logu.

8.2.   Laiduma paketes kompilēšana un testēšana

Laidumu vadības procesa kompilēšanas un testēšanas posmā tiek noteikta pieeja, kā realizēt laidumu vai laiduma paketi un kā saglabāt kontroli pār vidi pirms ražošanas maiņas, un kā testēt visas izmaiņas visās laiduma vidēs.

Ja laidums ietekmē gan ES, gan CH, tās koordinē nodošanas plānus un testus. Tas ietver šādus aspektus:

| — | kā un kad tiks nodoti laiduma vienumi un pakalpojuma komponenti, |
| --- | --- |

—

kā un kad tiks nodoti laiduma vienumi un pakalpojuma komponenti,

| — | kādi ir tipiskie izpildes laiki; kas notiek kavēšanās gadījumā, |
| --- | --- |

—

kādi ir tipiskie izpildes laiki; kas notiek kavēšanās gadījumā,

| — | kā izsekot nodošanas progresam un saņemt apstiprinājumu, |
| --- | --- |

—

kā izsekot nodošanas progresam un saņemt apstiprinājumu,

| — | kādu metriku izmantot laiduma ieviešanas monitoringā un sekmīguma novērtēšanā, |
| --- | --- |

—

kādu metriku izmantot laiduma ieviešanas monitoringā un sekmīguma novērtēšanā,

| — | kādi ir izplatītākie testpiemēri, ko izmanto relevantajai funkcionalitātei un izmaiņām. |
| --- | --- |

—

kādi ir izplatītākie testpiemēri, ko izmanto relevantajai funkcionalitātei un izmaiņām.

Šī apakšprocesa noslēgumā visi vajadzīgie laiduma komponenti ir gatavi faktiskajam ieviešanas posmam.

8.3.   Ieviešanas sagatavošana

Sagatavošanas apakšprocess nodrošina, ka tiek pareizi definēti komunikācijas plāni un ka ir sagatavoti paziņojumi, kas izsūtāmi visām skartajām ieinteresētajām personām un galalietotājiem, un ka laidums tiek integrēts izmaiņu pārvaldības procesā, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek izdarītas kontrolēti un ir apstiprinātas attiecīgajos forumos.

Ja laidums skar gan ES, gan CH, tās koordinē šādas darbības:

| — | izmaiņas pieprasījuma protokola sagatavošana nolūkā ieplānot un sagatavot ieviešanu ražošanas vidē, |
| --- | --- |

—

izmaiņas pieprasījuma protokola sagatavošana nolūkā ieplānot un sagatavot ieviešanu ražošanas vidē,

| — | īstenošanas plāna sagatavošana, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāna sagatavošana,

| — | atrites pieeja, lai gadījumā, ja ieviešana ir kļūmīga, var atjaunot iepriekšējo stāvokli, |
| --- | --- |

—

atrites pieeja, lai gadījumā, ja ieviešana ir kļūmīga, var atjaunot iepriekšējo stāvokli,

| — | paziņojumu izsūtīšana visām attiecīgajām pusēm, |
| --- | --- |

—

paziņojumu izsūtīšana visām attiecīgajām pusēm,

| — | laiduma īstenošanai vajadzīgā apstiprinājuma pieprasīšana attiecīgajā eskalācijas līmenī. |
| --- | --- |

—

laiduma īstenošanai vajadzīgā apstiprinājuma pieprasīšana attiecīgajā eskalācijas līmenī.

8.4.   Laiduma atrite

Ja ieviešana ir kļūmīga vai testēšanā ir noskaidrojies, ka ieviešana nav bijusi sekmīga vai nav atbildusi norunātajiem akceptēšanas/kvalitātes kritērijiem, abu pušu laiduma vadības vienībām ir jānodrošina atrite iepriekšējā stāvoklī. Par to jāinformē visas attiecīgās ieinteresētās personas, toskait skartie/ aptvertie galalietotāji. Kamēr nav saņemts apstiprinājums, procesu var atsākt jebkurā no iepriekšējiem posmiem.

8.5.   Laiduma izskatīšana un noslēgšana

Izskatot, kā izdevusies ieviešana, veic šādas darbības:

| — | noskaidro un nodod tālāk informāciju par klientu un lietotāju apmierinātību un pakalpojuma kvalitāti pēc ieviešanas (ievāc atsauksmes un apdomā, kā pastāvīgi uzlabot pakalpojumu), |
| --- | --- |

—

noskaidro un nodod tālāk informāciju par klientu un lietotāju apmierinātību un pakalpojuma kvalitāti pēc ieviešanas (ievāc atsauksmes un apdomā, kā pastāvīgi uzlabot pakalpojumu),

| — | izskata visus neizpildītos kvalitātes kritērijus, |
| --- | --- |

—

izskata visus neizpildītos kvalitātes kritērijus,

| — | pārbauda, vai ir pabeigtas visas darbības, nepieciešamie labojumi un izmaiņas, |
| --- | --- |

—

pārbauda, vai ir pabeigtas visas darbības, nepieciešamie labojumi un izmaiņas,

| — | pārliecinās, ka ieviešanas beigās nav radušās problēmas ar spējām, resursiem, kapacitāti vai veiktspēju, |
| --- | --- |

—

pārliecinās, ka ieviešanas beigās nav radušās problēmas ar spējām, resursiem, kapacitāti vai veiktspēju,

| — | pārbauda, vai visas problēmas, zināmās kļūdas un aprisinājumi ir dokumentēti un ka tos ir akceptējuši klienti, galalietotāji, operacionālā atbalsta sniedzēji un citas skartās puses, |
| --- | --- |

—

pārbauda, vai visas problēmas, zināmās kļūdas un aprisinājumi ir dokumentēti un ka tos ir akceptējuši klienti, galalietotāji, operacionālā atbalsta sniedzēji un citas skartās puses,

| — | seko līdzi ieviešanas radītiem incidentiem un problēmām (savlaicīgi sniedz atbalstu operacionālajām vienībām gadījumos, kad laiduma dēļ ir palielinājies darba apjoms), |
| --- | --- |

—

seko līdzi ieviešanas radītiem incidentiem un problēmām (savlaicīgi sniedz atbalstu operacionālajām vienībām gadījumos, kad laiduma dēļ ir palielinājies darba apjoms),

| — | atjaunina atbalsta dokumentāciju (t. i., tehniskās informācijas dokumentus), |
| --- | --- |

—

atjaunina atbalsta dokumentāciju (t. i., tehniskās informācijas dokumentus),

| — | formāli nodod laiduma ieviešanu pakalpojumu operācijām, |
| --- | --- |

—

formāli nodod laiduma ieviešanu pakalpojumu operācijām,

| — | dokumentē gūto pieredzi, |
| --- | --- |

—

dokumentē gūto pieredzi,

| — | ievāc laiduma kopsavilkuma dokumentu no īstenošanas vienībām, |
| --- | --- |

—

ievāc laiduma kopsavilkuma dokumentu no īstenošanas vienībām,

| — | formāli noslēdz laidumu pēc tam, kad ir verificēts izmaiņas pieprasījuma protokols. |
| --- | --- |

—

formāli noslēdz laidumu pēc tam, kad ir verificēts izmaiņas pieprasījuma protokols.

9.   Drošības incidentu pārvaldība

Drošības incidentu pārvaldība ir process, kas nodarbojas ar drošības incidentiem nolūkā nodrošināt, ka ir iespējams par incidentiem paziņot potenciāli skartajām ieinteresētajām personām; incidentus izvērtēt un prioritizēt; uz incidentiem reaģēt tā, lai novērstu sensitīvu informācijas aktīvu konfidencialitātes, pieejamības vai integritātes jebkādu faktisku, aizdomīgu vai potenciālu pārkāpumu.

9.1.   Informācijas drošības incidentu kategorizācija

Visus incidentus, kas ietekmē Savienības reģistra un Šveices reģistra sasaisti, analizē, lai noskaidrotu, vai ir noticis jebkādas sensitīvas informācijas sarakstā (SIL) iekļautās informācijas konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības iespējams pārkāpums.

Tādā gadījumā incidentu raksturo kā informācijas drošības incidentu, nekavējoties reģistrē IT pakalpojumu pārvaldības rīkā un kā tādu arī pārvalda.

9.2.   Rīkošanās informācijas drošības incidentu gadījumā

Drošības incidenti ir 3. eskalācijas līmeņa pārziņā, un ar šo incidentu atrisināšanu nodarbojas īpaša incidentu pārvaldības vienība (IMT).

IMT pienākumi ir:

| — | veikt pirmo analīzi, kategorizēt un novērtēt incidenta smagumu, |
| --- | --- |

—

veikt pirmo analīzi, kategorizēt un novērtēt incidenta smagumu,

| — | koordinēt darbības starp visām ieinteresētajām personām, tostarp pilnībā dokumentēt incidenta analīzi, incidenta novēršanai pieņemtos lēmumus un konstatētās iespējamās vājās vietas, |
| --- | --- |

—

koordinēt darbības starp visām ieinteresētajām personām, tostarp pilnībā dokumentēt incidenta analīzi, incidenta novēršanai pieņemtos lēmumus un konstatētās iespējamās vājās vietas,

| — | atkarībā no drošības incidenta smaguma incidentu laikus eskalēt līdz pienācīgam līmenim informēšanai un/vai lēmuma pieņemšanai. |
| --- | --- |

—

atkarībā no drošības incidenta smaguma incidentu laikus eskalēt līdz pienācīgam līmenim informēšanai un/vai lēmuma pieņemšanai.

Informācijas drošības pārvaldības procesā visa informācija par incidentiem tiek klasificēta visaugstākajā informācijas sensitivitātes līmenī, un jebkurā gadījumā zemākais līmenis ir “ETS SENSITĪVA INFORMĀCIJA”.

Kamēr notiek izmeklēšana un/vai pastāv nepilnība, ko varētu ļaunprātīgi izmantot un kas vēl nav izlabota, informāciju klasificē ar grifu “ETS KRITISKI SVARĪGA INFORMĀCIJA”.

9.3.   Drošības incidenta identificēšana

Atkarībā no drošības notikuma veida informācijas drošības speciālists nosaka, kādas organizācijas jāiesaista IMT.

9.4.   Drošības incidenta analīze

IMT incidenta izskatīšanā sadarbojas ar visām iesaistītajām organizācijām un attiecīgajiem to vienību dalībniekiem. Analīzes gaitā noskaidro aktīva konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības zuduma apmēru un novērtē, kā tas ietekmēs visas skartās organizācijas. Pēc tam tiek definētas sākotnējās un pēcākās darbības, kā atrisināt incidentu un pārvaldīt tā ietekmi, tostarp šo darbību ietekmi uz resursiem.

9.5.   Drošības incidentu smaguma novērtējums, eskalēšana un ziņošana

Pēc incidenta klasificēšanas par drošības incidentu IMT novērtē jebkura jauna drošības incidenta smagumu un nekavējoties sāk rīkoties atkarībā no smaguma pakāpes.

9.6.   Ziņošana par drošības incidentu

Ziņojumā par reaģēšanu uz informācijas drošības incidentu IMT norāda, ar kādiem rezultātiem incidents ir iegrožots un pakalpojums ir atjaunots. Ziņojumu nosūta 3. eskalācijas līmenim, izmantojot drošu e-pastu vai citus savstarpēji akceptētus drošas saziņas līdzekļus.

Atbildīgā puse pārskata iegrožošanas un pakalpojuma atjaunošanas rezultātus un,

| — | ja reģistrs iepriekš ticis atslēgts, to atkal pieslēdz, |
| --- | --- |

—

ja reģistrs iepriekš ticis atslēgts, to atkal pieslēdz,

| — | informāciju par incidentu sniedz reģistru vienībām, |
| --- | --- |

—

informāciju par incidentu sniedz reģistru vienībām,

| — | incidentu slēdz. |
| --- | --- |

—

incidentu slēdz.

Ziņojumā par informācijas drošības incidentu IMT būtu drošā veidā jāiekļauj relevantās ziņas, lai varētu garantēt, ka incidenti tiek reģistrēti un par tiem tiek paziņots saskanīgā veidā, un lai būtu iespējams nekavējoties un pienācīgi rīkoties, lai incidentu iegrožotu. Galīgo ziņojumu par informācijas drošības incidentu IMT iesniedz pienācīgā laikā.

9.7.   Monitorings, kapacitātes veidošana un pastāvīgi uzlabojumi

IMT par visiem drošības incidentiem sniegs ziņojumus 3. eskalācijas līmenim. Šajā eskalācijas līmenī ziņojumi tiks izmantoti, lai apzinātu

| — | drošības kontroļu un/vai operāciju vājās vietas, kas jāstiprina, |
| --- | --- |

—

drošības kontroļu un/vai operāciju vājās vietas, kas jāstiprina,

| — | iespējamās vajadzības šo procedūru pilnveidot, lai reaģēšanu uz incidentiem padarītu rezultatīvāku, |
| --- | --- |

—

iespējamās vajadzības šo procedūru pilnveidot, lai reaģēšanu uz incidentiem padarītu rezultatīvāku,

| — | apmācības un kapacitātes veidošanas iespējas, lai pastiprinātu reģistru sistēmu noturību informācijas drošības aspektā, mazinātu turpmāku incidentu risku un minimalizētu to ietekmi. |
| --- | --- |

—

apmācības un kapacitātes veidošanas iespējas, lai pastiprinātu reģistru sistēmu noturību informācijas drošības aspektā, mazinātu turpmāku incidentu risku un minimalizētu to ietekmi.

10.   Informācijas drošības pārvaldība

Informācijas drošības pārvaldības mērķis ir nodrošināt organizācijas klasificētās informācijas, datu un IT pakalpojumu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību. Līdztekus tehniskajiem komponentiem, t. sk. projektēšanai un testēšanai (sk. STS), pagaidu risinājuma drošības prasību izpildei ir vajadzīgas šādas kopējas darbības procedūras.

10.1.   Sensitīvas informācijas identificēšana

Konkrēta informācijas elementa sensitivitāti novērtē, nosakot, kādā mērā ar šo informāciju saistīts drošības pārkāpums ietekmētu darbību (piem., finansiālie zaudējumi, tēla pasliktināšanās, normatīvo aktu pārkāpums).

Sensitīvās informācijas aktīvus identificē, balstoties uz to ietekmi uz sasaisti.

Šīs informācijas sensitivitātes pakāpi novērtē saskaņā ar sensitivitātes skalu, kas piemērojama šai sasaistei un kas sīki izklāstīta šā dokumenta sadaļā “Rīkošanās informācijas drošības incidentu gadījumā”.

10.2.   Informācijas aktīvu sensitivitātes pakāpes

Identificējot informācijas aktīvus, tos klasificē pēc šādiem noteikumiem:

| — | ja identificēta vismaz viena AUGSTA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS KRITISKI SVARĪGS” aktīvs, |
| --- | --- |

—

ja identificēta vismaz viena AUGSTA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS KRITISKI SVARĪGS” aktīvs,

| — | ja identificēta vismaz viena VIDĒJA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS SENSITĪVS” aktīvs, |
| --- | --- |

—

ja identificēta vismaz viena VIDĒJA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS SENSITĪVS” aktīvs,

| — | ja identificēta tikai ZEMA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS IEROBEŽOTAS PIEEJAMĪBAS” aktīvs. |
| --- | --- |

—

ja identificēta tikai ZEMA konfidencialitātes, integritātes vai pieejamības pakāpe, aktīvs klasificējams kā “ETS IEROBEŽOTAS PIEEJAMĪBAS” aktīvs.

10.3.   Informācijas aktīvu īpašnieka nozīmēšana

Visiem informācijas aktīviem nozīmē īpašnieku. ETS informācijas aktīvi, kas ir daļa no EUTL un SSTL sasaistes vai ir ar to saistīti, ir jāiekļauj kopējo aktīvu inventarizācijas sarakstā, ko uztur abas puses. ETS informācijas aktīvi, kas nav daļa no EUTL un SSTL sasaistes, ir jāiekļauj aktīvu inventarizācijas sarakstā, ko uztur attiecīgā puse.

Par to, kas ir īpašnieks katram informācijas aktīvam, kurš ir daļa no EUTL vai SSTL sasaistes vai ir ar to saistīts, puses vienojas savā starpā. Par informācijas aktīva sensitivitātes novērtēšanu atbild tā īpašnieks.

Īpašniekam jābūt senioritātes līmenim, kas atbilst piešķirto aktīvu vērtībai. Par īpašnieka atbildību par aktīvu(-iem) un pienākumu uzturēt vajadzīgo konfidencialitātes, integritātes un pieejamības līmeni būtu jāvienojas un šie aspekti jāformalizē.

10.4.   Sensitīvas informācijas reģistrēšana

Visu sensitīvo informāciju iekļauj sensitīvās informācijas sarakstā (SIL).

SIL ņem vērā un reģistrē gadījumus, kad sensitīvas informācijas sakopojumam (piemēram, informācijas kopumam, kas glabājas sistēmas datubāzē) var būt lielāka ietekme nekā vienvienīgam informācijas elementam.

SIL nav statisks. Ar aktīviem saistītie draudi, ievainojamības, drošības incidentu iespējamība vai sekas var mainīties negaidīti; tāpat reģistru sistēmas darbībā var tikt ieviesti jauni aktīvi.

Tāpēc SIL regulāri pārskata, un jebkādu jaunu informāciju, kas identificēta kā sensitīva, nekavējoties reģistrē SIL.

Katrā SIL ierakstā norāda vismaz šādas ziņas:

| — | informācijas apraksts, |
| --- | --- |

—

informācijas apraksts,

| — | informācijas īpašnieks, |
| --- | --- |

—

informācijas īpašnieks,

| — | sensitivitātes pakāpe, |
| --- | --- |

—

sensitivitātes pakāpe,

| — | norāde, vai informācija satur persondatus, |
| --- | --- |

—

norāde, vai informācija satur persondatus,

| — | papildu ziņas, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

—

papildu ziņas, ja vajadzīgs.

10.5.   Rīkošanās ar sensitīvu informāciju

Ja sensitīvu informāciju apstrādā ārpus Savienības reģistra un Šveices reģistra sasaistes, ar to rīkojas saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

Ja sensitīvu informāciju apstrādā Savienības reģistra un Šveices reģistra sasaistes ietvaros, ar to rīkojas saskaņā ar pušu drošības prasībām.

10.6.   Piekļuves pārvaldība

Piekļuves pārvaldības uzdevums ir autorizētiem lietotājiem piešķirt tiesības izmantot pakalpojumu un tajā pašā laikā novērst neautorizētu lietotāju piekļuvi. Piekļuves pārvaldību reizēm dēvē par “Tiesību pārvaldību” vai “Identitātes pārvaldību”.

Kas attiecas uz pagaidu risinājumu un tā darbību, abām pusēm ir vajadzīga piekļuve šādiem komponentiem:

| — | Wiki – kopdarbības vide, kurā apmainās ar kopējo informāciju, piemēram, plānojot laidumus, |
| --- | --- |

—

Wiki – kopdarbības vide, kurā apmainās ar kopējo informāciju, piemēram, plānojot laidumus,

| — | IT pakalpojumu pārvaldības (ITSM) rīks, ko izmanto incidentu un problēmu pārvaldībā (sk. 3. nodaļu “Pieeja un standarti”), |
| --- | --- |

—

IT pakalpojumu pārvaldības (ITSM) rīks, ko izmanto incidentu un problēmu pārvaldībā (sk. 3. nodaļu “Pieeja un standarti”),

| — | ziņojumapmaiņas sistēma – katra puse nodrošina drošu ziņojumapmaiņas sistēmu, kas domāta, lai nosūtītu darījumu datus saturošus ziņojumus. |
| --- | --- |

—

ziņojumapmaiņas sistēma – katra puse nodrošina drošu ziņojumapmaiņas sistēmu, kas domāta, lai nosūtītu darījumu datus saturošus ziņojumus.

Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators nodrošina, ka piekļuve ir aktualizēta, un attiecībā uz piekļuves pārvaldības darbībām darbojas kā pušu kontaktpunkti. Piekļuves pieprasījumus apstrādā saskaņā ar pieprasījuma izpildes procedūrām.

10.7.   Sertifikātu/atslēgu pārvaldība

Katra puse ir atbildīga par savu sertifikātu/atslēgu pārvaldību (sertifikātu/atslēgu ģenerēšanu, reģistrēšanu, glabāšanu, instalēšanu, izmantošanu, atjaunošanu, atsaukšanu, dublēšanu un atkopšanu). Kā izklāstīts sasaistes tehniskajos standartos (STS), izmantojami ir tikai digitālie sertifikāti, ko izdevis sertificētājs (CA), kuram uzticas abas puses. Rīkojoties ar sertifikātiem/atslēgām un tos glabājot, ir jāievēro rīkošanās instrukcijās izklāstītie noteikumi.

Sertifikātu un atslēgu atsaukšanu un/vai atjaunošanu abas puses koordinē savā starpā. Tas notiek saskaņā ar pieprasījuma izpildes procedūrām.

Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators ar sertifikātiem/atslēgām apmainās, izmantojot drošus saziņas līdzekļus saskaņā ar rīkošanās instrukcijās izklāstītajiem noteikumiem.

Sertifikātu/atslēgu verifikācija jebkādā veidā starp pusēm notiek ārpus joslas.

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/16

---

AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2020

(2020. gada 5. novembris)

par Nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu (STS) pieņemšanu [2021/1034]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (1) (“Nolīgums”) un jo īpaši tā 3. panta 7. punktu un 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019 (2) tika grozīts Nolīguma I un II pielikums, tādējādi izpildot Nolīgumā izklāstītos sasaistes nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019 (2) tika grozīts Nolīguma I un II pielikums, tādējādi izpildot Nolīgumā izklāstītos sasaistes nosacījumus.

| (2) | Pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 2/2019 pieņemšanas un saskaņā ar Nolīguma 21. panta 3. punktu puses apmainījās ar saviem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem, jo uzskatīja, ka visi Nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 2/2019 pieņemšanas un saskaņā ar Nolīguma 21. panta 3. punktu puses apmainījās ar saviem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem, jo uzskatīja, ka visi Nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi ir izpildīti.

| (3) | Saskaņā ar Nolīguma 21. panta 4. punktu Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Nolīguma 21. panta 4. punktu Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

| (4) | Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju Šveicei pirmo reizi iedalīto gaisa kuģu operatoru administrēšanā, ņemot vērā progresu, kas panākts reģistru sasaistē, saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu būtu jāgroza Nolīguma I pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju Šveicei pirmo reizi iedalīto gaisa kuģu operatoru administrēšanā, ņemot vērā progresu, kas panākts reģistru sasaistē, saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu būtu jāgroza Nolīguma I pielikums.

| (5) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises un nodrošinātu lielāku elastību Nolīgumā prasītajā reģistru sasaistē, Nolīguma II pielikums saskaņā ar 13. panta 2. punktu būtu jāgroza, lai sasaistes izveidei paredzētu lielāku, bet līdzvērtīgu tehnoloģiju kopumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises un nodrošinātu lielāku elastību Nolīgumā prasītajā reģistru sasaistē, Nolīguma II pielikums saskaņā ar 13. panta 2. punktu būtu jāgroza, lai sasaistes izveidei paredzētu lielāku, bet līdzvērtīgu tehnoloģiju kopumu.

| (6) | Nolīguma 3. panta 7. punkts paredz, ka Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS). STS būtu sīki jāapraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) un Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL). STS būtu jāstājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu. |
| --- | --- |

(6)

Nolīguma 3. panta 7. punkts paredz, ka Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS). STS būtu sīki jāapraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) un Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL). STS būtu jāstājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

| (7) | Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotajai komitejai būtu jāvienojas par tehniskām vadlīnijām nolūkā nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī – izveidot stabilu un drošu savienojumu starp SSTL un EUTL. Tehniskās vadlīnijas var izstrādāt darba grupa, ko izveido saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotajai komitejai būtu jāvienojas par tehniskām vadlīnijām nolūkā nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī – izveidot stabilu un drošu savienojumu starp SSTL un EUTL. Tehniskās vadlīnijas var izstrādāt darba grupa, ko izveido saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu.

| (8) | Ņemot vērā vadlīniju tehnisko raksturu un vajadzību tās pielāgot situācijas attīstībai, Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora izstrādātās tehniskās vadlīnijas būtu jāiesniedz Apvienotajai komitejai informēšanas vai – attiecīgā gadījumā – apstiprināšanas nolūkā, |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā vadlīniju tehnisko raksturu un vajadzību tās pielāgot situācijas attīstībai, Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora izstrādātās tehniskās vadlīnijas būtu jāiesniedz Apvienotajai komitejai informēšanas vai – attiecīgā gadījumā – apstiprināšanas nolūkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma I pielikuma B daļas 17. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Gaisa kuģu operatorus, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice sāk administrēt pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un kad notikusi provizoriskā reģistru sasaiste.”

2. pants

Nolīguma II pielikuma ceturto daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas (*1) vai līdzvērtīgas tehnoloģijas:

| — | tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP), |
| --- | --- |

—

tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP),

| — | virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes, |
| --- | --- |

—

virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,

| — | XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda), |
| --- | --- |

—

XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),

| — | digitālais paraksts un |
| --- | --- |

—

digitālais paraksts un

| — | tīkla laika protokoli. |
| --- | --- |

—

tīkla laika protokoli.

3. pants

Ar šo tiek pieņemti šim lēmumam pievienotie sasaistes tehniskie standarti (STS).

4. pants

Ar šo izveido darba grupu saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Tā palīdz Apvienotajai komitejai ar mērķi nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī izstrādāt STS īstenošanas tehniskās vadlīnijas.

Darba grupā ietilpst vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 5. novembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

sekretāre no Eiropas Savienības puses

Maja-Alexandra DITTEL

priekšsēdētāja

Beatriz YORDI

sekretāre no Šveices puses

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

1

(2)  Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmums Nr. 2/2019, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu (OV L 314, 29.9.2020., 68. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Sasaistes tehniskie standarti (STS) saskaņā ar 3. panta 7. punktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

PAGAIDU RISINĀJUMA STANDARTI

1.   Glosārijs

1.1. tabula

Tematiskie akronīmi un definīcijas

| Akronīms/termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Kvota | Tiesības noteiktā periodā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta; kvota derīga tikai ES ETS vai Šveices ETS prasību izpildei. |
| CH | Šveices Konfederācija |
| CHU | Šveices vispārīgās kvotas (apzīmējumu CHU2 izmanto 2. saistību perioda CHU apzīmēšanai) |
| CHUA | Šveices aviācijas kvota |
| KDP | Kopējās darbības procedūras, ko kopīgi izstrādājušas Nolīguma puses, lai nodrošinātu ES ETS un Šveices ETS sasaistes funkcionēšanu. |
| ETR | Emisijas kvotu tirdzniecības reģistrs |
| ETS | Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma |
| ES | Eiropas Savienība |
| EUA | ES vispārīgā kvota |
| EUAA | ES aviācijas kvota |
| EUCR | Eiropas Savienības konsolidētais reģistrs |
| EUTL | Eiropas Savienības darījumu žurnāls |
| Reģistrs | Uzskaites sistēma, kurā uzskaita ETS ietvaros iedalītās kvotas un kura ļauj izsekot elektroniskajos kontos turēto kvotu īpašumtiesībām. |
| SSTL | Šveices papildu darījumu žurnāls |
| Darījums | Reģistra process, kurā kvota tiek no viena konta pārskaitīta uz citu kontu. |
| Darījumu žurnāla sistēma | Darījumu žurnālā ir ieraksts par katru ierosināto darījumu, ko viens reģistrs nosūta otram reģistram. |

Akronīms/termins

Definīcija

Kvota

Tiesības noteiktā periodā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta; kvota derīga tikai ES ETS vai Šveices ETS prasību izpildei.

CH

Šveices Konfederācija

CHU

Šveices vispārīgās kvotas (apzīmējumu CHU2 izmanto 2. saistību perioda CHU apzīmēšanai)

CHUA

Šveices aviācijas kvota

KDP

Kopējās darbības procedūras, ko kopīgi izstrādājušas Nolīguma puses, lai nodrošinātu ES ETS un Šveices ETS sasaistes funkcionēšanu.

ETR

Emisijas kvotu tirdzniecības reģistrs

ETS

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

ES

Eiropas Savienība

EUA

ES vispārīgā kvota

EUAA

ES aviācijas kvota

EUCR

Eiropas Savienības konsolidētais reģistrs

EUTL

Eiropas Savienības darījumu žurnāls

Reģistrs

Uzskaites sistēma, kurā uzskaita ETS ietvaros iedalītās kvotas un kura ļauj izsekot elektroniskajos kontos turēto kvotu īpašumtiesībām.

SSTL

Šveices papildu darījumu žurnāls

Darījums

Reģistra process, kurā kvota tiek no viena konta pārskaitīta uz citu kontu.

Darījumu žurnāla sistēma

Darījumu žurnālā ir ieraksts par katru ierosināto darījumu, ko viens reģistrs nosūta otram reģistram.

1.2. tabula

Tehniskie akronīmi un definīcijas

| Akronīms | Definīcija |
| --- | --- |
| Asimetriskā kriptogrāfija | Datu šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto publiskās un privātās atslēgas. |
| Sertificētājs (CA) | Iestāde, kas izdod digitālos sertifikātus. |
| Šifrēšanas atslēga | Informācijas bloks, kas nosaka šifrēšanas algoritma funkcionālo izlaidi. |
| Atšifrēšana | Šifrēšanai pretējs process. |
| Digitālais paraksts | Matemātiska metode, ko izmanto, lai validētu ziņojuma, programmatūras vai digitāla dokumenta autentiskumu un integritāti. |
| Šifrēšana | Informācijas vai datu pārvēršana kodā, jo īpaši nolūkā novērst neatļautu piekļuvi. |
| Datnes uzņemšana | Datnes nolasīšanas process. |
| Ugunsmūris | Tīkla drošības ierīce vai programmatūra, kas, balstoties uz iepriekš noteiktiem noteikumiem, monitorē un kontrolē ienākošo un izejošo tīkla datplūsmu. |
| Periodisko kontrolziņojumu monitorēšana | Aparatūra vai programmatūra ģenerē un monitorē periodisku signālu normālas darbības apliecināšanai vai citu datorsistēmas daļu sinhronizēšanai. |
| IPsec | IP drošība (IP SECurity). Tīkla protokolu komplekts, kas autentificē un šifrē datu paketes, lai nodrošinātu drošu šifrētu komunikāciju starp diviem datoriem interneta protokola tīklā. |
| Ielaušanās testēšana | Datorsistēmas, tīkla vai tīmekļa lietotnes testēšana nolūkā atklāt ievainojamības, ko varētu izmantot uzbrucējs. |
| Saskaņošanas process | Process, kurā nodrošina, ka divi ierakstu kopumi savstarpēji atbilst. |
| VPN | Virtuāls privāts tīkls. |
| XML | Paplašināmās iezīmēšanas valoda. Tas izstrādātājiem dod iespēju izveidot savus īpašus tagus, kas ļauj definēt, pārsūtīt, validēt un interpretēt datus starp lietotnēm un starp organizācijām. |

Akronīms

Definīcija

Asimetriskā kriptogrāfija

Datu šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto publiskās un privātās atslēgas.

Sertificētājs (CA)

Iestāde, kas izdod digitālos sertifikātus.

Šifrēšanas atslēga

Informācijas bloks, kas nosaka šifrēšanas algoritma funkcionālo izlaidi.

Atšifrēšana

Šifrēšanai pretējs process.

Digitālais paraksts

Matemātiska metode, ko izmanto, lai validētu ziņojuma, programmatūras vai digitāla dokumenta autentiskumu un integritāti.

Šifrēšana

Informācijas vai datu pārvēršana kodā, jo īpaši nolūkā novērst neatļautu piekļuvi.

Datnes uzņemšana

Datnes nolasīšanas process.

Ugunsmūris

Tīkla drošības ierīce vai programmatūra, kas, balstoties uz iepriekš noteiktiem noteikumiem, monitorē un kontrolē ienākošo un izejošo tīkla datplūsmu.

Periodisko kontrolziņojumu monitorēšana

Aparatūra vai programmatūra ģenerē un monitorē periodisku signālu normālas darbības apliecināšanai vai citu datorsistēmas daļu sinhronizēšanai.

IPsec

IP drošība (IP SECurity). Tīkla protokolu komplekts, kas autentificē un šifrē datu paketes, lai nodrošinātu drošu šifrētu komunikāciju starp diviem datoriem interneta protokola tīklā.

Ielaušanās testēšana

Datorsistēmas, tīkla vai tīmekļa lietotnes testēšana nolūkā atklāt ievainojamības, ko varētu izmantot uzbrucējs.

Saskaņošanas process

Process, kurā nodrošina, ka divi ierakstu kopumi savstarpēji atbilst.

VPN

Virtuāls privāts tīkls.

XML

Paplašināmās iezīmēšanas valoda. Tas izstrādātājiem dod iespēju izveidot savus īpašus tagus, kas ļauj definēt, pārsūtīt, validēt un interpretēt datus starp lietotnēm un starp organizācijām.

2.   Ievads

2017. gada 23. novembrī noslēgtais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (“Nolīgums”) paredz savstarpēji atzīt emisijas kvotas, ko var izmantot, lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS) vai Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (Šveices ETS). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) tiks izveidota tieša sasaiste, kas dos iespēju katras ETS ietvaros izdotās kvotas pārskaitīt no viena reģistra uz otru (Nolīguma 3. panta 2. punkts). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, līdz 2020. gada maijam vai iespējami drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai reģistru sasaistes pagaidu risinājumu iespējami drīz aizstātu ar pastāvīgu sasaisti (Nolīguma II pielikums).

Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS), kas sīki apraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp SSTL un EUTL. Administratoru izstrādātie STS stājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

Šajā dokumentā izklāstītos STS Apvienotā komiteja grasās pieņemt ar Lēmumu Nr. 2/2020. Saskaņā ar šo lēmumu Apvienotā komiteja prasa Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram izstrādāt sīkākas tehniskās vadlīnijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tās pastāvīgu pielāgošanu tehnikas attīstībai un jaunām prasībām, kuras saistītas ar sasaistes drošumu un drošību, un tās rezultatīvu un efektīvu darbību.

2.1.   Darbības joma

Šis dokuments atspoguļo Nolīguma pušu kopīgo izpratni par ES ETS un Šveices ETS reģistru sasaistes tehniskā pamata izveidi. Lai gan tajā ir izklāstītas bāzlīnijas tehniskās specifikācijas, proti, bāzlīnijas arhitektūras, pakalpojumu un drošības prasības, šīs sasaistes operacionalizēšanai būs vajadzīgi vēl sīkāki norādījumi.

Lai sasaiste varētu pienācīgi funkcionēt un to lielākā mērā operacionalizētu, būs jānosaka dažādi procesi un procedūras. Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 6. punktu šie jautājumi tiks iztirzāti atsevišķā kopējo darbības procedūru (KDP) dokumentā, ko Apvienotā komiteja ar attiecīgu lēmumu pieņems atsevišķi.

2.2.   Adresāti

Šis dokuments ir adresēts Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram.

3.   Vispārīgie noteikumi

3.1.   Komunikācijas līnijas arhitektūra

Šīs iedaļas mērķis ir sniegt aprakstu par vispārējo arhitektūru ES ETS un Šveices ETS sasaistes operacionalizēšanai un dažādajiem tajā iesaistītajiem komponentiem.

Tā kā būtiska reģistru sasaistes arhitektūras definēšanas daļa ir drošība, ir veikti visi pasākumi stabilas arhitektūras izveidei. Lai gan paredzētā pastāvīgā reģistru sasaiste balstīsies uz tīmekļa pakalpojumiem, pagaidu risinājumā tā vietā tiks izmantots datņu apmaiņas mehānisms.

Tehniskajā risinājumā izmanto šādus elementus:

| — | drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols, |
| --- | --- |

—

drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols,

| — | XML ziņojumi, |
| --- | --- |

—

XML ziņojumi,

| — | uz XML balstīts digitālais paraksts un šifrēšana, |
| --- | --- |

—

uz XML balstīts digitālais paraksts un šifrēšana,

| — | VPN ierīce vai līdzvērtīgs drošs datu pārsūtīšanas tīkls. |
| --- | --- |

—

VPN ierīce vai līdzvērtīgs drošs datu pārsūtīšanas tīkls.

3.1.1.   Ziņojumu apmaiņa

Komunikācija starp Savienības reģistru un Šveices reģistru balstīsies uz ziņojumu apmaiņas mehānismu, kurā tiks izmantoti droši kanāli. Katrai sistēmai būs savs saņemto ziņojumu repozitorijs.

Abas puses saņemtos ziņojumus reģistrēs kopā ar apstrādes datiem.

Par kļūdām vai neparedzētu statusu nosūtāmi brīdinājuma ziņojumi, un šādā gadījumā vajadzētu sazināties atbalsta komandu personālam.

| Kļūdu un neparedzētu notikumu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu pārvaldības procesā. |
| --- |

Kļūdu un neparedzētu notikumu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu pārvaldības procesā.

3.1.2.   XML ziņojums – augsta līmeņa apraksts

XML ziņojums ietver vienu no šiem elementiem:

| — | viens vai vairāki darījuma pieprasījumi un/vai viena vai vairākas darījuma atbildes, |
| --- | --- |

—

viens vai vairāki darījuma pieprasījumi un/vai viena vai vairākas darījuma atbildes,

| — | viena operācija/atbilde, kas saistīta ar saskaņošanu, |
| --- | --- |

—

viena operācija/atbilde, kas saistīta ar saskaņošanu,

| — | viens testa ziņojums. |
| --- | --- |

—

viens testa ziņojums.

Katrā ziņojumā ir galvene, kurā norādīta(-s)

| — | izcelsmes ETS, |
| --- | --- |

—

izcelsmes ETS,

| — | kārtas numurs. |
| --- | --- |

—

kārtas numurs.

3.1.3.   Uzņemšanas logi

Pagaidu risinājums ir balstīts uz iepriekš noteiktiem uzņemšanas logiem, kam seko nosauktu notikumu kopums. Darījumu pieprasījumi, kas saņemti, izmantojot sasaisti, tiks uzņemti tikai iepriekš noteiktos intervālos. Uzņemšanas logi ietver izejošo un ienākošo darījumu tehnisko validāciju. Turklāt saskaņošanu var veikt katru dienu, un to var palaist manuāli.

| Attiecībā uz jebkura šā notikuma biežuma un/vai laika maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā. |
| --- |

Attiecībā uz jebkura šā notikuma biežuma un/vai laika maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā.

3.1.4.   Darījuma ziņojumu plūsmas

Izejošie darījumi

Image 1

Šajā iedaļā atspoguļota nosūtītājas ETS perspektīva. Augstāk redzamajā secības diagrammā ir attēlotas visas specifiskās izejošās darījumu plūsmas.

Pamatplūsma “Parasts darījums” (ar soļiem, kas redzami attēlā):

| a) | nosūtītājā ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave); |
| --- | --- |

a)

nosūtītājā ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave);

| b) | darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē; |
| --- | --- |

b)

darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē;

| c) | darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS; |
| --- | --- |

c)

darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS;

| d) | izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīta akcepta atbilde; |
| --- | --- |

d)

izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīta akcepta atbilde;

| e) | galamērķa ETS darījuma pieprasījumu validē; |
| --- | --- |

e)

galamērķa ETS darījuma pieprasījumu validē;

| f) | galamērķa ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta akcepta atbildi; |
| --- | --- |

f)

galamērķa ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta akcepta atbildi;

| g) | darījumu žurnāls akcepta atbildi nosūta reģistram. |
| --- | --- |

g)

darījumu žurnāls akcepta atbildi nosūta reģistram.

Alternatīvā plūsma “Darījumu žurnāla atteikums” (ar iepriekš attēlā redzamajiem soļiem, kas tāpat sākas ar a) soli):

| a) | izcelsmes ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave); |
| --- | --- |

a)

izcelsmes ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave);

pēc tam:

| b) | darījumu žurnāls pieprasījumu nevalidē; |
| --- | --- |

b)

darījumu žurnāls pieprasījumu nevalidē;

| c) | izcelsmes reģistram tiek nosūtīts atteikuma ziņojums. |
| --- | --- |

c)

izcelsmes reģistram tiek nosūtīts atteikuma ziņojums.

Alternatīvā plūsma “ETS atteikums” (ar iepriekš attēlā redzamajiem soļiem, kas sākas ar a) soli):

| a) | izcelsmes ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave); |
| --- | --- |

a)

izcelsmes ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā – 24 h aizkave);

| b) | darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē; |
| --- | --- |

b)

darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē;

| c) | darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS; |
| --- | --- |

c)

darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS;

| d) | izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīts akcepta ziņojums. |
| --- | --- |

d)

izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīts akcepta ziņojums.

Pēc tam:

| e) | saņēmējas ETS darījumu žurnāls darījumu nevalidē; |
| --- | --- |

e)

saņēmējas ETS darījumu žurnāls darījumu nevalidē;

| f) | saņēmēja ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta atteikuma atbildi; |
| --- | --- |

f)

saņēmēja ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta atteikuma atbildi;

| g) | darījumu žurnāls atteikuma atbildi nosūta reģistram. |
| --- | --- |

g)

darījumu žurnāls atteikuma atbildi nosūta reģistram.

Ienākošie darījumi

Šajā iedaļā atspoguļota saņēmējas ETS perspektīva. Konkrētā plūsma ir attēlota šādā secības diagrammā:

Image 2

Diagrammā redzams:

| 1. | kad saņēmējas ETS darījumu žurnāls pieprasījumu validē, tas nosūta akcepta ziņojumu nosūtītājai ETS un ziņojumu “darījums pabeigts” saņēmējas ETS reģistram. |
| --- | --- |

1.

kad saņēmējas ETS darījumu žurnāls pieprasījumu validē, tas nosūta akcepta ziņojumu nosūtītājai ETS un ziņojumu “darījums pabeigts” saņēmējas ETS reģistram.

| 2. | Ja ienākošais pieprasījums saņēmējas sistēmas darījumu žurnālā tiek atteikts, darījuma pieprasījums saņēmējas ETS reģistram nosūtīts netiek. |
| --- | --- |

2.

Ja ienākošais pieprasījums saņēmējas sistēmas darījumu žurnālā tiek atteikts, darījuma pieprasījums saņēmējas ETS reģistram nosūtīts netiek.

Protokols

Darījuma ziņojumu ciklā ir tikai divi ziņojumi:

| — | darījuma ierosinājums no nosūtītājas ETS saņēmējai ETS, |
| --- | --- |

—

darījuma ierosinājums no nosūtītājas ETS saņēmējai ETS,

| — | darījuma atbilde no saņēmējas ETS nosūtītājai ETS – vai nu akceptēts, vai atteikts (ar atteikuma iemeslu):






  — | akceptēts: darījums ir pabeigts, |
| --- | --- | --- |

—

darījuma atbilde no saņēmējas ETS nosūtītājai ETS – vai nu akceptēts, vai atteikts (ar atteikuma iemeslu):

—

akceptēts: darījums ir pabeigts,

| — | atteikts: darījums ir izbeigts. |
| --- | --- |

—

atteikts: darījums ir izbeigts.

Darījuma statuss

| — | Nosūtot pieprasījumu, nosūtītājā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”. |
| --- | --- |

—

Nosūtot pieprasījumu, nosūtītājā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”.

| — | Saņēmējā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”, kad pieprasījums būs saņemts un kamēr tiks apstrādāts. |
| --- | --- |

—

Saņēmējā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”, kad pieprasījums būs saņemts un kamēr tiks apstrādāts.

| — | Kad ierosinājums būs apstrādāts, darījuma statuss saņēmējā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”. Tad saņēmēja ETS nosūtīs attiecīgo akcepta/atteikuma ziņojumu. |
| --- | --- |

—

Kad ierosinājums būs apstrādāts, darījuma statuss saņēmējā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”. Tad saņēmēja ETS nosūtīs attiecīgo akcepta/atteikuma ziņojumu.

| — | Kad akcepts/atteikums būs saņemts un apstrādāts, darījuma statuss nosūtītājā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”. |
| --- | --- |

—

Kad akcepts/atteikums būs saņemts un apstrādāts, darījuma statuss nosūtītājā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”.

| — | Ja atbilde nebūs saņemta, darījuma statuss nosūtītājā ETS aizvien paliks “ierosināts”. |
| --- | --- |

—

Ja atbilde nebūs saņemta, darījuma statuss nosūtītājā ETS aizvien paliks “ierosināts”.

| — | Saņēmēja ETS ikvienam ierosinātam darījumam, kam statuss “ierosināts” būs ilgāk par 30 min, iestatīs darījuma statusu “izbeigts”. |
| --- | --- |

—

Saņēmēja ETS ikvienam ierosinātam darījumam, kam statuss “ierosināts” būs ilgāk par 30 min, iestatīs darījuma statusu “izbeigts”.

| Ar darījumiem saistītu incidentu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu pārvaldības procesā. |
| --- |

Ar darījumiem saistītu incidentu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu pārvaldības procesā.

3.2.   Datu pārsūtīšanas drošība

Sūtīšanas laikā datiem tiks piemēroti četri drošības līmeņi:

| 1) | tīkla piekļuves kontrole: ugunsmūris un tīklu starpsavienojumu slānis; |
| --- | --- |

1)

tīkla piekļuves kontrole: ugunsmūris un tīklu starpsavienojumu slānis;

| 2) | transportēšanas līmeņa šifrēšana: VPN vai līdzvērtīgs drošs datu transportēšanas tīkls; |
| --- | --- |

2)

transportēšanas līmeņa šifrēšana: VPN vai līdzvērtīgs drošs datu transportēšanas tīkls;

| 3) | sesijas līmeņa šifrēšana: drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols; |
| --- | --- |

3)

sesijas līmeņa šifrēšana: drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols;

| 4) | lietotnes līmeņa šifrēšana: XML satura šifrēšana un paraksts. |
| --- | --- |

4)

lietotnes līmeņa šifrēšana: XML satura šifrēšana un paraksts.

3.2.1.   Ugunsmūris un tīklu starpsavienojums

Sasaisti izveido tīklā, ko aizsargā aparatūras ugunsmūris. Ugunsmūri ar noteikumiem konfigurē tā, lai pieslēgties VPN serverim varētu tikai reģistrēti klienti.

3.2.2.   Virtuāls privātais tīkls (VPN)

Visu komunikāciju starp pusēm aizsargā, izmantojot drošu datu transportēšanas tehnoloģiju. Virtuālā privātā tīkla (VPN) gadījumā infrastruktūras pamatā vajadzētu būt vai nu aparatūrai, vai virtuālām ierīcēm. VPN tehnoloģijas nodrošina iespēju cauri tādam tīklam kā internets izveidot “tuneli” no viena punkta uz citu, tā aizsargājot visu komunikāciju. Pirms VPN tuneļa izveides potenciālā klienta galapunktam tiek izdots digitālais sertifikāts, kas ļauj klientam savienojuma izveides laikā uzrādīt identitātes apliecinājumu. Katra puse ir atbildīga par sertifikāta instalēšanu savā VPN galapunktā. Izmantojot digitālos sertifikātus, katrs gala VPN serveris piekļūst centrālai struktūrai, lai vienotos par autentifikācijas akreditācijas datiem. Tuneļa izveides procesā notiek vienošanās par šifrēšanu, nodrošinot, ka visa komunikācija caur tuneli ir aizsargāta.

Klienta VPN galapunktus konfigurē tā, lai VPN tuneli uzturētu pastāvīgi – tā starp pusēm jebkurā laikā ir iespējama uzticama divvirzienu un reāllaika komunikācija.

Jebkuram citam līdzvērtīgam risinājumam jābūt atbilstīgam iepriekš minētajiem principiem.

3.2.3.   
  IPsec ieviešana

Ja izmanto VPN risinājumu, IPSec protokola izmantošana starptīklu VPN infrastruktūras izveidei nodrošinās starptīklu autentifikāciju, datu integritāti un datu šifrēšanu. IPsec VPN konfigurācijas nodrošina pienācīgu autentifikāciju starp diviem VPN savienojuma galapunktiem. Puses attālināto klientu identificēs un autentificēs ar IPSec savienojumu, izmantojot digitālos sertifikātus, ko izsniedzis otras puses atzīts sertificētājs.

IPsec nodrošina arī visas pa VPN tuneli laistās komunikācijas datu integritāti. Datu pakešu jaukšana un parakstīšana notiek, izmantojot VPN noteikto autentifikācijas informāciju. Ar IPSec šifrēšanu tiek nodrošināta arī datu konfidencialitāte.

3.2.4.   Drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols

Lai puses varētu droši apmainīties ar datiem, pagaidu risinājums balstās uz vairākiem šifrēšanas slāņiem. Abas sistēmas un to dažādās vides tīkla līmenī ir starpsavienotas, izmantojot VPN tuneļus vai līdzvērtīgus drošus datu transportēšanas tīklus. Lietotnes līmenī datnes tiek pārsūtītas, izmantojot drošas ziņojumu apmaiņas protokolu sesijas līmenī.

3.2.5.   XML satura šifrēšana un paraksts

XML datnēs parakstīšana un šifrēšana notiek divos līmeņos. Katrs darījuma pieprasījums, darījuma atbilde un saskaņošanas ziņojums tiek atsevišķi digitāli parakstīts.

Otrajā solī katrs elementa “ziņojums” apakšelements tiek atsevišķi šifrēts.

Turklāt trešajā solī, lai nodrošinātu visa ziņojuma integritāti un nenoliedzamību, tiek digitāli parakstīts saknes elementa ziņojums. Tā tiek nodrošināts augsts XML iegulto datu aizsardzības līmenis. Tehniskajā īstenošanā tiek ievēroti globālā tīmekļa konsorcija standarti.

Ziņojumu atšifrējot un verificējot, process notiek apgrieztā secībā.

3.2.6.   Šifrēšanas atslēgas

Šifrēšanai un parakstīšanai tiks izmantota publiskās atslēgas kriptogrāfija.

Konkrēti IPSec gadījumā izmantojami ir tikai digitālie sertifikāti, ko izdevis sertificētājs (CA), kuram uzticas abas puses. Šis CA verificē sertifikāta turētāja identitāti un izdod sertifikātus, ko izmanto, lai pozitīvi identificētu organizāciju un pušu saziņai izveidotu drošus datu komunikācijas kanālus.

| Kriptogrāfiskās atslēgas izmanto sakaru kanālu un datu datņu parakstīšanai un šifrēšanai. Puses digitāli apmainās ar publiskajiem sertifikātiem, izmantojot drošus kanālus, un tiem veic ārpusjoslas verifikāciju. Šī procedūra ir neatņemama KDP informācijas drošības pārvaldības procesa daļa. |
| --- |

Kriptogrāfiskās atslēgas izmanto sakaru kanālu un datu datņu parakstīšanai un šifrēšanai. Puses digitāli apmainās ar publiskajiem sertifikātiem, izmantojot drošus kanālus, un tiem veic ārpusjoslas verifikāciju. Šī procedūra ir neatņemama KDP informācijas drošības pārvaldības procesa daļa.

3.3.   Sasaistes funkciju saraksts

Sasaiste precizē pārsūtīšanas sistēmu virknei funkciju, ar kurām tiek īstenoti no Nolīguma izrietošie darbības procesi. Sasaiste turklāt ietver specifikāciju saskaņošanas procesam un testa ziņojumiem, kas ļaus veikt periodisko kontrolziņojumu monitorēšanu.

3.3.1.   Darbības darījumi

No darbības viedokļa sasaiste paredz četru (4) veidu darījumu pieprasījumus:

| — | ārēja pārskaitīšana:






  — | pēc ETS sasaistes stāšanās spēkā ES un CH kvotas ir savstarpēji aizstājamas un līdz ar to pilnībā pārskaitāmas no vienas puses otrai. |
| --- | --- | --- |

—

ārēja pārskaitīšana:

—

pēc ETS sasaistes stāšanās spēkā ES un CH kvotas ir savstarpēji aizstājamas un līdz ar to pilnībā pārskaitāmas no vienas puses otrai.

| — | Lai ar sasaistes starpniecību varētu veikt pārskaitījumu, vienā ETS ir vajadzīgs pārskaitītāja konts un otrā – saņēmēja konts. |
| --- | --- |

—

Lai ar sasaistes starpniecību varētu veikt pārskaitījumu, vienā ETS ir vajadzīgs pārskaitītāja konts un otrā – saņēmēja konts.

| — | Pārskaitījumā var iekļaut šo četru (4) veidu kvotas jebkādā daudzumā:






  — | Šveices vispārīgās kvotas (CHU), |
| --- | --- | --- |

—

Pārskaitījumā var iekļaut šo četru (4) veidu kvotas jebkādā daudzumā:

—

Šveices vispārīgās kvotas (CHU),

| — | Šveices aviācijas kvotas (CHUA), |
| --- | --- |

—

Šveices aviācijas kvotas (CHUA),

| — | ES vispārīgās kvotas (EUA), |
| --- | --- |

—

ES vispārīgās kvotas (EUA),

| — | ES aviācijas kvotas (EUAA); |
| --- | --- |

—

ES aviācijas kvotas (EUAA);

| — | starptautiskā iedale:
  gaisa kuģu operatori, kurus administrē viena ETS un kuriem ir saistības otrā ETS un tiesības saņemt bezmaksas kvotas no šīs otrās ETS, bezmaksas aviācijas kvotas no otrās ETS saņems ar starptautiskās iedales darījumu, |
| --- | --- |

—

starptautiskā iedale:

gaisa kuģu operatori, kurus administrē viena ETS un kuriem ir saistības otrā ETS un tiesības saņemt bezmaksas kvotas no šīs otrās ETS, bezmaksas aviācijas kvotas no otrās ETS saņems ar starptautiskās iedales darījumu,

| — | starptautiskās iedales apvērse:
  šis darījums tiks veikts tad, ja bezmaksas kvotas, ko gaisa kuģa operatora turējuma kontam iedalījusi otra ETS, būs pilnīgi jāatgriež, |
| --- | --- |

—

starptautiskās iedales apvērse:

šis darījums tiks veikts tad, ja bezmaksas kvotas, ko gaisa kuģa operatora turējuma kontam iedalījusi otra ETS, būs pilnīgi jāatgriež,

| — | iedales apjoma pārsnieguma atgriešana:
  apvērsei līdzīgs darījums, tikai iedale netiek pilnīgi apvērsta; iedalītājai ETS tiek atgrieztas tikai iedales apjoma pārsnieguma kvotas. |
| --- | --- |

—

iedales apjoma pārsnieguma atgriešana:

apvērsei līdzīgs darījums, tikai iedale netiek pilnīgi apvērsta; iedalītājai ETS tiek atgrieztas tikai iedales apjoma pārsnieguma kvotas.

3.3.2.   Saskaņošanas protokols

Saskaņošana notiks tikai pēc tam, kad būs noslēgušies ziņojumu uzņemšanas, validēšanas un apstrādes logi.

Saskaņošana ir neatņemama sasaistes drošības un konsekvences pasākumu daļa. Pirms grafika izveidošanas abas puses vienosies par precīzu saskaņošanas laiku. Ja abas puses par to vienojas, plānota saskaņošana var notikt katru dienu. Minimums ir viena plānota saskaņošana pēc katras uzņemšanas.

Katrā ziņā gan viena, gan otra puse jebkurā laikā var iniciēt manuālu saskaņošanu.

| Attiecībā uz jebkuras plānotās saskaņošanas laika un/vai biežuma maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā. |
| --- |

Attiecībā uz jebkuras plānotās saskaņošanas laika un/vai biežuma maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā.

3.3.3.   Testa ziņojums

Sakaru “no gala līdz galam” pārbaudīšanai ir paredzēts testa ziņojums. Ziņojumā būs dati, kas ziņojumu identificēs kā testu, un pēc saņemšanas otrā pusē uz to tiks nosūtīta atbilde.

3.4.   Tīmekļa pakalpojumu standarti

Tīmekļa pakalpojumi pagaidu risinājumā izmantoti netiks. Tomēr ir vērts atzīmēt, ka XML ziņojumu forma un formāts lielā mērā paliks tāds pats. Līdz ar pastāvīgas reģistru sasaistes ieviešanu nākotnē tīmekļa pakalpojumiem būtu jānodrošina XML ziņojumu apmaiņa reāllaikā.

3.5.   Specifiskā tīmekļa pakalpojumu definīcija

Šī iedaļa uz pagaidu risinājumu neattiecas. Kā minēts iepriekšējā iedaļā, tīmekļa pakalpojumi tiks izmantoti tikai gaidāmajā pastāvīgajā reģistru sasaistē.

3.6.   Datu reģistrēšanas prasības

Ņemot vērā abu pušu vajadzību uzturēt precīzu un konsekventu informāciju un vajadzību pēc rīkiem, ko izmantot saskaņošanas procesā neatbilstību novēršanai, abas puses uztur četru (4) veidu datu žurnālus:

| — | darījumu žurnāli, |
| --- | --- |

—

darījumu žurnāli,

| — | saskaņošanas žurnāli, |
| --- | --- |

—

saskaņošanas žurnāli,

| — | ziņojumu arhīvs, |
| --- | --- |

—

ziņojumu arhīvs,

| — | iekšējās revīzijas žurnāli. |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas žurnāli.

Visus datus šajos žurnālos problēmu novēršanas nolūkā glabā vismaz trīs (3) mēnešus, un to tālāka saglabāšana revīzijas nolūkā ir atkarīga no katrā galā piemērojamajiem tiesību aktiem. Žurnālu datnes, kas vecākas par trim (3) mēnešiem, var arhivēt drošā vietā neatkarīgā IT sistēmā, ja vien tās var izgūt vai tām piekļūt saprātīgā termiņā.

Darījumu žurnāli

Gan EUTL, gan SSTL apakšsistēmās ir darījumu žurnāli.

Konkrētāk, darījumu žurnālos tiks reģistrēts katrs ierosinātais darījums, kas nosūtīts uz otru ETS. Katrā ierakstā ir visi darījuma satura lauki un pēcākais darījuma iznākums (saņēmējas ETS atbilde). Darījumu žurnālos tiks reģistrēti arī ienākošie darījumi, kā arī atbilde, kas nosūtīta izcelsmes ETS.

Saskaņošanas žurnāli

Saskaņošanas žurnāls ietver ierakstu par katru saskaņošanas ziņojumu, ar kuru puses ir apmainījušās, tostarp saskaņošanas identifikatoru, laika zīmogu un saskaņošanas rezultātu – saskaņošanas statusu “atbilst” vai “neatbilstības”. Pagaidu risinājumā saskaņošanas ziņojumi ir neatņemama savstarpēji nosūtīto ziņojumu daļa.

Abas puses katru pieprasījumu un atbildi uz to reģistrē saskaņošanas žurnālā. Lai gan saskaņošanas žurnālā ietvertā informācija pašā saskaņošanā netiek kopīgota tieši, piekļuve šai informācijai var būt vajadzīga neatbilstību novēršanai.

Ziņojumu arhīvs

Abām pusēm ir pienākums nosūtīto un saņemto datu kopiju (XML datnes) arhivēt, kā arī reģistrēt, vai tie vai XML ziņojumi bijuši pareizā formātā.

Arhīva galvenais mērķis ir kalpot revīzijas vajadzībām, glabāt pierādījumus, kas nosūtīts otrai pusei un no tās saņemts. Šajā ziņā kopā ar datnēm jāarhivē arī saistītie sertifikāti.

Šīs datnes sniegs arī papildu informāciju problēmu novēršanai.

Iekšējās revīzijas žurnāls

Šos žurnālus katra puse definē un izmanto pati.

3.7.   Operacionālās prasības

Pagaidu risinājumā datu apmaiņa starp abām sistēmām nav pilnīgi autonoma; tas nozīmē, ka sasaistes operacionalizēšanai ir vajadzīgi operatori un procedūras.

4.   Pieejamības noteikumi

4.1.   Komunikācijas pieejamības nodrošināšana

Pagaidu risinājuma arhitektūra būtībā ir IKT infrastruktūra un programmatūra, kas nodrošina saziņu starp Šveices ETS un ES ETS. Tāpēc, izstrādājot pagaidu risinājumu un pastāvīgo reģistru sasaisti, ir ļoti svarīgi šai datu plūsmai nodrošināt lielu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Tā kā šajā projektā būtiska nozīme ir IKT infrastruktūrai, īpaši izstrādātajai programmatūrai un procesiem, noturīgas sistēmas izveidē ir jāņem vērā visi trīs elementi.

IKT infrastruktūras noturība

Šā dokumenta vispārīgo noteikumu nodaļā ir precizēti arhitektūras pamatelementi. IKT infrastruktūras pusē ar pagaidu sasaisti tiek izveidots noturīgs VPN (vai līdzvērtīgs tīkls) ar drošiem komunikācijas tuneļiem, pa kuriem var notikt droša ziņojumu apmaiņa. Citi infrastruktūras elementi tiek konfigurēti ar augstu pieejamību un/vai rezerves mehānismiem.

Īpaši izstrādātās programmatūras noturība

Īpaši izstrādātie programmatūras moduļi uzlabo noturību, proti, tie noteiktu laika periodu sakarus ar otru galu cenšas izveidot vēlreiz, ja kāda iemesla dēļ tas nav izdevies.

Pakalpojumu noturība

Pagaidu risinājumā datu apmaiņa starp pusēm notiek iepriekš noteiktos laikos visu gadu. Dažiem plānotās datu apmaiņas soļiem ir vajadzīga sistēmu operatoru un/vai reģistru administratoru manuāla iejaukšanās. Ņemot vērā šo aspektu un lai palielinātu apmaiņas pieejamību un sekmīgumu,

| — | darbības procedūrās katra soļa izpildei paredz ievērojamus laika logus, |
| --- | --- |

—

darbības procedūrās katra soļa izpildei paredz ievērojamus laika logus,

| — | pagaidu risinājuma programmatūras moduļi nodrošina asinhronu komunikāciju, |
| --- | --- |

—

pagaidu risinājuma programmatūras moduļi nodrošina asinhronu komunikāciju,

| — | automātiskās saskaņošanas procesā tiks atklāts, vai vienā vai otrā galā bijušas problēmas ar datu datņu uzņemšanu, |
| --- | --- |

—

automātiskās saskaņošanas procesā tiks atklāts, vai vienā vai otrā galā bijušas problēmas ar datu datņu uzņemšanu,

| — | monitorēšanas procesi (IKT infrastruktūra un īpaši izstrādāti programmatūras moduļi) tiek ņemti vērā incidentu pārvaldības procedūrās (kas noteiktas kopējo darbības procedūru dokumentā) un ir šo procedūru ierosinātāji. Minētās procedūras, kuru mērķis ir samazināt laiku līdz normālas darbības atjaunošanai pēc incidentiem, ir vajadzīgas, lai nodrošinātu augstus pieejamības rādītājus. |
| --- | --- |

—

monitorēšanas procesi (IKT infrastruktūra un īpaši izstrādāti programmatūras moduļi) tiek ņemti vērā incidentu pārvaldības procedūrās (kas noteiktas kopējo darbības procedūru dokumentā) un ir šo procedūru ierosinātāji. Minētās procedūras, kuru mērķis ir samazināt laiku līdz normālas darbības atjaunošanai pēc incidentiem, ir vajadzīgas, lai nodrošinātu augstus pieejamības rādītājus.

4.2.   Inicializēšanas, komunikācijas, reaktivizēšanas un testēšanas plāns

Lai pārliecinātos, ka platforma gan IKT infrastruktūras, gan informācijas sistēmas līmenī ir gatava, visi dažādie elementi, kas saistīti ar pagaidu risinājuma arhitektūru, iztur vairākus individuālus un kolektīvus testus. Šie operacionālie testi ir obligāts priekšnoteikums katru reizi, kad platformas pagaidu risinājuma operacionālais statuss mainās no “atslēgts” uz “operacionāls”.

Sasaistes operacionālā statusa aktivizācijai pēc tam ir nepieciešams sekmīgi izpildīt iepriekš noteiktu testēšanas plānu. Tādējādi tiek apstiprināts, ka, pirms starp pusēm tiek sākta darba vides darījumu nosūtīšana, katrs reģistrs vispirms ir veicis iekšējo testu kopumu, kam seko savienotības “no gala līdz galam” validācija.

Testēšanas plānā jānorāda vispārējā testēšanas stratēģija un sīka informācija par testēšanas infrastruktūru. Konkrētāk, attiecībā uz katru elementu katrā testēšanas blokā būtu jānorāda

| — | testēšanas kritēriji un rīki, |
| --- | --- |

—

testēšanas kritēriji un rīki,

| — | testa veikšanai piešķirtās lomas, |
| --- | --- |

—

testa veikšanai piešķirtās lomas,

| — | gaidāmie rezultāti (pozitīvie un negatīvie), |
| --- | --- |

—

gaidāmie rezultāti (pozitīvie un negatīvie),

| — | testēšanas grafiks, |
| --- | --- |

—

testēšanas grafiks,

| — | testēšanas rezultātu reģistrēšanas prasības, |
| --- | --- |

—

testēšanas rezultātu reģistrēšanas prasības,

| — | problēmu novēršanas dokumentācija, |
| --- | --- |

—

problēmu novēršanas dokumentācija,

| — | eskalācijas noteikumi. |
| --- | --- |

—

eskalācijas noteikumi.

Kā procesu operacionālā statusa aktivizācijas testus varētu iedalīt četros (4) konceptuālos blokos vai posmos, kas uzskaitīti nākamajos apakšpunktos.

4.2.1.   Iekšējie IKT infrastruktūras testi

Paredzēts, ka šos testus katra puse katrā galā veic un/vai pārbauda individuāli.

Katru IKT infrastruktūras elementu katrā galā testē atsevišķi. Testā ietver pilnīgi visus infrastruktūras komponentus. Šos testus var veikt automātiski vai manuāli, bet tiem jāverificē, ka pilnīgi visi infrastruktūras elementi ir operacionāli.

4.2.2.   Komunikācijas testi

Šos testus ierosina katra puse atsevišķi, un testu noslēgšanai ir vajadzīga otras puses sadarbība.

Kad atsevišķie elementi ir operacionāli, ir jātestē sakaru kanāli starp abiem reģistriem. Šajā nolūkā katra puse verificē, ka darbojas piekļuve internetam, ir izveidoti VPN tuneļi (vai līdzvērtīgs drošs transportēšanas tīkls) un ir nodrošināta starptīklu IP savienotība. Tad otrā galā būtu jāapstiprina vietējo un attālināto infrastruktūras elementu sasniedzamība un IP savienotība.

4.2.3.   Pilnas sistēmas (“no gala līdz galam”) testi

Šos testus paredzēts veikt katrā galā, un rezultātus dara zināmus otrai pusei.

Kad sakaru kanāli un katrs atsevišķais abu reģistru komponents ir pārbaudīts, katrā galā sagatavo virkni simulētu darījumu un saskaņošanu, kas reprezentē visas sasaistes ietvaros izmantojamās funkcijas.

4.2.4.   Drošības testi

Paredzēts, ka šos testus katrā galā veic un/vai ierosina abas puses tā, kā izklāstīts 5.4. iedaļā “Drošības testēšanas vadlīnijas” un 5.5. iedaļā “Riska novērtēšanas noteikumi”.

Tikai pēc tam, kad katrs no četriem posmiem/blokiem ir noslēdzies ar paredzamiem rezultātiem, pagaidu sasaisti var uzskatīt par operacionālu.

Testēšanas resursi

Katrai pusei ir īpaši testēšanas resursi (īpaša IKT infrastruktūras programmatūra un aparatūra), un katra puse savās sistēmās iestrādā testēšanas funkcijas, kas dotu iespēju platformu manuāli un pastāvīgi validēt. Reģistru administratori jebkurā laikā var veikt manuālas individuālas vai sadarbīgas testēšanas procedūras. Pati operacionālā statusa aktivizēšana ir manuāls process.

Tāpat ir paredzēts, ka platforma regulāri veiks automātiskas pārbaudes. Šo pārbaužu mērķis ir palielināt platformas pieejamību, jau agri atklājot iespējamas infrastruktūras vai programmatūras problēmas. Šis platformas monitorēšanas plāns sastāv no diviem elementiem:

| — | IKT infrastruktūras monitorēšana: infrastruktūru katrā galā monitorē IKT infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji. Automātiskie testi aptvers visus dažādos infrastruktūras elementus un sakaru kanālu pieejamību, |
| --- | --- |

—

IKT infrastruktūras monitorēšana: infrastruktūru katrā galā monitorē IKT infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji. Automātiskie testi aptvers visus dažādos infrastruktūras elementus un sakaru kanālu pieejamību,

| — | lietotņu monitorēšana: pagaidu sasaistes programmatūras moduļi nodrošinās sistēmu komunikācijas monitorēšanu lietotņu līmenī (manuāli un/vai ar regulāriem intervāliem), kā ietvaros sasaistes pieejamība tiks testēta no viena gala līdz otram, sasaistē simulējot dažus darījumus. |
| --- | --- |

—

lietotņu monitorēšana: pagaidu sasaistes programmatūras moduļi nodrošinās sistēmu komunikācijas monitorēšanu lietotņu līmenī (manuāli un/vai ar regulāriem intervāliem), kā ietvaros sasaistes pieejamība tiks testēta no viena gala līdz otram, sasaistē simulējot dažus darījumus.

4.3.   Akceptēšanas vide / testēšanas vide

Savienības reģistra un Šveices reģistra arhitektūru veido šādas trīs vides:

| — | darba vide (PROD): šajā vidē glabājas reālie dati un tiek apstrādāti reālie darījumi, |
| --- | --- |

—

darba vide (PROD): šajā vidē glabājas reālie dati un tiek apstrādāti reālie darījumi,

| — | akceptēšanas vide (ACC): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Tā ir vide, kurā abu pušu sistēmu operatori validē jaunas versijas, |
| --- | --- |

—

akceptēšanas vide (ACC): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Tā ir vide, kurā abu pušu sistēmu operatori validē jaunas versijas,

| — | testēšanas vide (TEST): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Šo vidi izmanto tikai reģistru administratori, un tā domāta tam, lai abas puses veiktu integrācijas testus. |
| --- | --- |

—

testēšanas vide (TEST): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Šo vidi izmanto tikai reģistru administratori, un tā domāta tam, lai abas puses veiktu integrācijas testus.

Izņemot VPN (vai līdzvērtīgu tīklu), šīs trīs vides ir cita no citas pilnīgi neatkarīgas, proti, aparatūra, programmatūra, datubāzes, virtuālās vides, IP adreses un porti ir ierīkoti un darbojas neatkarīgi.

Kas attiecas uz VPN izkārtojumu, to veido divās dažādās vidēs, no kurām viena ir PROD, bet otra (neatkarīga) – ACC un TEST.

5.   Konfidencialitātes un integritātes noteikumi

Drošības mehānismi un procedūras attiecībā uz operācijām, kas notiek sasaistē starp Savienības reģistru un Šveices reģistru, paredz divu personu pieeju (četru acu princips). Šo divu personu pieeju izmanto, kad vien nepieciešams. Tomēr tā var nebūt piemērojama visiem soļiem, ko veic reģistra administratori.

Drošības prasības ir ņemtas vērā un aplūkotas drošības pārvaldības plānā, kas ietver arī procesus, kuri saistīti ar drošības incidentu risināšanu pēc eventuāla drošības pārkāpuma. Šo procesu operacionālā daļa ir aprakstīta KDP.

5.1.   Drošības testēšanas infrastruktūra

Katra puse apņemas izveidot drošības testēšanas infrastruktūru (izmantojot kopīgu programmatūru un aparatūru, ko izmanto, lai atklātu ievainojamības izstrādes un darbības posmos),

| — | nošķirti no darba vides, |
| --- | --- |

—

nošķirti no darba vides,

| — | tā, ka drošību analizē no sistēmas izstrādes un darbības neatkarīga komanda. |
| --- | --- |

—

tā, ka drošību analizē no sistēmas izstrādes un darbības neatkarīga komanda.

Katra puse apņemas veikt gan statisko, gan dinamisko analīzi.

Dinamiskās analīzes gadījumā (piem., ielaušanās testēšana) abas puses apņemas izvērtējumus parasti attiecināt tikai uz testēšanas un akceptēšanas vidēm (kas definētas 4.3. iedaļā “Akceptēšanas vide / testēšanas vide”). Šīs politikas izņēmumus apstiprina abas puses.

Pirms ieviešanas darba vidē katram sasaistes programmatūras modulim (kas definēts 3.1. iedaļā “Komunikācijas līnijas arhitektūra”) veic drošības testēšanu.

Testēšanas infrastruktūrai gan tīkla, gan infrastruktūras līmenī jābūt nodalītai no darba infrastruktūras. Drošības testus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību drošības prasībām, veic testēšanas infrastruktūrā.

5.2.   Sasaistes apturēšanas un reaktivizēšanas noteikumi

Ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir kompromitēta, attiecīgā puse nekavējoties par to informē otru un sasaisti starp SSTL un EUTL aptur.

| Informācijas kopīgošanas, apturēšanas lēmuma un reaktivizēšanas lēmuma procedūras ir KDP pieprasījuma izpildes procesa daļa. |
| --- |

Informācijas kopīgošanas, apturēšanas lēmuma un reaktivizēšanas lēmuma procedūras ir KDP pieprasījuma izpildes procesa daļa.

Apturēšana

Reģistru sasaistes apturēšana saskaņā ar Nolīguma II pielikumu var notikt šādu iemeslu dēļ:

| — | administratīvi iemesli (piemēram, uzturēšana), kas ir plānoti, |
| --- | --- |

—

administratīvi iemesli (piemēram, uzturēšana), kas ir plānoti,

| — | drošības apsvērumi (vai IT infrastruktūras bojājumi), kas ir neplānoti. |
| --- | --- |

—

drošības apsvērumi (vai IT infrastruktūras bojājumi), kas ir neplānoti.

Ārkārtas gadījumā viena no pusēm informē otru pusi un reģistru sasaisti vienpusēji aptur.

Ja tiek pieņemts lēmums reģistru sasaisti apturēt, katra puse nodrošina, ka sasaiste tiek pārtraukta tīkla līmenī (bloķējot daļu ienākošo un izejošo savienojumu vai tos visus).

| Lēmums par reģistru sasaistes apturēšanu neatkarīgi no tā, vai tā ir plānota vai neplānota, tiks pieņemts saskaņā ar KDP noteikto izmaiņu pārvaldības vai drošības incidentu pārvaldības procedūru. |
| --- |

Lēmums par reģistru sasaistes apturēšanu neatkarīgi no tā, vai tā ir plānota vai neplānota, tiks pieņemts saskaņā ar KDP noteikto izmaiņu pārvaldības vai drošības incidentu pārvaldības procedūru.

Komunikācijas reaktivizēšana

Lēmums par reģistru sasaistes reaktivizēšanu tiks pieņemts tā, kā norādīts KDP, un jebkurā gadījumā ne pirms tam, kad sekmīgi pabeigtas drošības testēšanas procedūras, kas izklāstītas 5.4. iedaļā “Drošības testēšanas vadlīnijas” un 4.2. iedaļā “Inicializēšanas, komunikācijas, reaktivizēšanas un testēšanas plāns”.

5.3.   Noteikumi par drošības pārkāpumiem

Par drošības pārkāpumu uzskata drošības incidentu, kas ietekmē jebkādas sensitīvas informācijas konfidencialitāti un integritāti un/vai tās sistēmas pieejamību, kas ar šo informāciju rīkojas.

Sensitīva informācija ir norādīta sensitīvās informācijas sarakstā, un to var apstrādāt sistēmā vai jebkurā ar to saistītā sistēmas daļā.

Informāciju, kas tieši saistīta ar drošības pārkāpumu, uzskata par sensitīvu, atzīmē ar grifu “ETS KRITISKI SVARĪGA INFORMĀCIJA” un, ja vien nav norādīts citādi, apstrādā saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

| Katrs drošības pārkāpums tiks risināts saskaņā ar KDP nodaļu par drošības incidentu pārvaldību. |
| --- |

Katrs drošības pārkāpums tiks risināts saskaņā ar KDP nodaļu par drošības incidentu pārvaldību.

5.4.   Drošības testēšanas vadlīnijas

5.4.1.   Programmatūra

Lai novērtētu sasaistes drošību un ar to saistītos riskus, vismaz visām jaunām nozīmīgām programmatūras versijām saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām veic drošības testus, attiecīgā gadījumā arī ielaušanās testus.

Ja pēdējo 12 mēnešu laikā nozīmīgu jaunu versiju nav bijis, veic tābrīža sistēmas drošības testu, ņemot vērā kiberdraudu dinamiku pēdējos 12 mēnešos.

Reģistru sasaistes drošības testēšanu veic akceptēšanas vidē un, ja vajadzīgs, darba vidē, abām pusēm koordinējoties un savstarpēji vienojoties.

Tīmekļa lietotņu testēšanā tiks ievēroti starptautiskie atvērtie standarti, piem., tie, kas izstrādāti atvērtā tīmekļa lietotņu drošības projektā (OWASP).

5.4.2.   Infrastruktūra

Darba sistēmas atbalsta infrastruktūru regulāri (vismaz reizi mēnesī) skenē, meklējot ievainojamības, un atklātās ievainojamības novērš. Testēšanu veic saskaņā ar 5.4.1. iedaļā izklāstīto metodi, izmantojot atjauninātu ievainojamību datubāzi.

5.5.   Riska novērtēšanas noteikumi

Ja ir piemērojama ielaušanās testēšana, tā jāiekļauj drošības testēšanā.

Katra puse var par drošības testēšanas veikšanu noslēgt līgumu ar specializētu uzņēmumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| — | uzņēmumam ir šādai drošības testēšanai vajadzīgās prasmes un pieredze, |
| --- | --- |

—

uzņēmumam ir šādai drošības testēšanai vajadzīgās prasmes un pieredze,

| — | uzņēmums nav tieši pakļauts izstrādātājam un/vai tā darbuzņēmējam un nav ne iesaistīts sasaistes programmatūras izstrādē, ne arī izstrādātāja apakšuzņēmējs, |
| --- | --- |

—

uzņēmums nav tieši pakļauts izstrādātājam un/vai tā darbuzņēmējam un nav ne iesaistīts sasaistes programmatūras izstrādē, ne arī izstrādātāja apakšuzņēmējs,

| — | uzņēmums ir parakstījis informācijas neizpaušanas līgumu, kurā apņemas saglabāt rezultātu konfidencialitāti un tos apstrādāt līmenī “ETS KRITISKI SVARĪGA INFORMĀCIJA” saskaņā ar rīkošanās instrukcijām. |
| --- | --- |

—

uzņēmums ir parakstījis informācijas neizpaušanas līgumu, kurā apņemas saglabāt rezultātu konfidencialitāti un tos apstrādāt līmenī “ETS KRITISKI SVARĪGA INFORMĀCIJA” saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1035

(2021. gada 23. jūnijs),

ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā saistībā ar tādu produktu laišanu tirgū, kuri satur noteiktu ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, groza Īstenošanas lēmumu 2013/648/ES un 2013/650/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4317)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA (atrodas Beļģijā) Savienībā saistībā ar atļaujām tādu produktu laišanai tirgū, kuri satur ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/648/ES (2) un 2013/650/ES (3) atļauto ģenētiski modificēto kukurūzu, no tās sastāv vai no tās ir ražoti, pārstāv uzņēmumu Monsanto Company (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs). Uzņēmums Dow AgroSciences LLC (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs) ir otrs atļaujas turētājs attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu, kas atļauta ar šiem īstenošanas lēmumiem. Uzņēmumu Dow AgroSciences LLC pārstāv uzņēmums Dow AgroSciences Distribution S.A.S. (atrodas Francijā). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA (atrodas Beļģijā) Savienībā saistībā ar atļaujām tādu produktu laišanai tirgū, kuri satur ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/648/ES (2) un 2013/650/ES (3) atļauto ģenētiski modificēto kukurūzu, no tās sastāv vai no tās ir ražoti, pārstāv uzņēmumu Monsanto Company (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs). Uzņēmums Dow AgroSciences LLC (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs) ir otrs atļaujas turētājs attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu, kas atļauta ar šiem īstenošanas lēmumiem. Uzņēmumu Dow AgroSciences LLC pārstāv uzņēmums Dow AgroSciences Distribution S.A.S. (atrodas Francijā).

| (2) | Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA (atrodas Beļģijā) 2020. gada 28. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka uzņēmums Monsanto Company (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs) no 2020. gada 1. augusta ir mainījis savu juridisko formu un nosaukumu uz Bayer CropScience LP. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA (atrodas Beļģijā) 2020. gada 28. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka uzņēmums Monsanto Company (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs) no 2020. gada 1. augusta ir mainījis savu juridisko formu un nosaukumu uz Bayer CropScience LP.

| (3) | Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA2020. gada 28. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta tā nosaukums ir mainīts uz Bayer Agriculture BV (atrodas Beļģijā). |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA2020. gada 28. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta tā nosaukums ir mainīts uz Bayer Agriculture BV (atrodas Beļģijā).

| (4) | 2021. gada 17. marta vēstulē Komisija tika informēta, ka no 2021. gada 1. janvāra uzņēmums Dow AgroSciences LLC ir mainījis savu nosaukumu uz Corteva Agriscience LLC (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs). |
| --- | --- |

(4)

2021. gada 17. marta vēstulē Komisija tika informēta, ka no 2021. gada 1. janvāra uzņēmums Dow AgroSciences LLC ir mainījis savu nosaukumu uz Corteva Agriscience LLC (atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs).

| (5) | 2021. gada 22. marta vēstulē uzņēmums Corteva Agriscience LLC informēja Komisiju, ka no 2021. gada 22. marta Savienībā to pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V. |
| --- | --- |

(5)

2021. gada 22. marta vēstulē uzņēmums Corteva Agriscience LLC informēja Komisiju, ka no 2021. gada 22. marta Savienībā to pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V.

| (6) | Prasītās izmaiņas ir tikai administratīvas, tāpēc no jauna novērtēt attiecīgos produktus nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(6)

Prasītās izmaiņas ir tikai administratīvas, tāpēc no jauna novērtēt attiecīgos produktus nav vajadzīgs.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/648/ES un 2013/650/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2013/648/ES un 2013/650/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas lēmumā 2013/648/ES

Īstenošanas Lēmumu 2013/648/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atļaujas turētāji ir:






  a) | uzņēmums Corteva Agriscience LLC, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V.; un |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atļaujas turētāji ir:

a)

uzņēmums Corteva Agriscience LLC, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V.; un

| b) | uzņēmums Bayer CropScience LP, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Beļģija.”; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums Bayer CropScience LP, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Beļģija.”;

| 2) | lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “Šis lēmums ir adresēts:






  a) | uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:

“Šis lēmums ir adresēts:

a)

uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un

Corteva Agriscience LLC

Zionsville Road Indianapolis

Indiana

Corteva Agriscience Belgium B.V.

Bedrijvenlaan

Mechelen

| b) | uzņēmums Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”;

Bayer CropScience LP

N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri,

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan

Antwerp

| 3) | pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji







  Nosaukums: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adrese: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, |

3)

pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

Nosaukums:

Corteva Agriscience LLC

Adrese:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis,

Zionsville Road Indianapolis

Indiana

kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija,

Corteva Agriscience Belgium B.V.

Bedrijvenlaan

Mechelen

un

| Nosaukums: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adrese: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, |

Nosaukums:

Bayer CropScience LP

Adrese:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis,

N. Lindbergh Boulevard

St Louis

Missouri

kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija”.

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan

Antwerp

2. pants

Grozījumi Īstenošanas lēmumā 2013/650/ES

Īstenošanas lēmumu 2013/650/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atļaujas turētāji ir:






  a) | uzņēmums Corteva Agriscience LLC, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V.; un |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atļaujas turētāji ir:

a)

uzņēmums Corteva Agriscience LLC, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V.; un

| b) | uzņēmums Bayer CropScience LP, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Beļģija.”; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums Bayer CropScience LP, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Beļģija.”;

| 2) | lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “Šis lēmums ir adresēts:






  a) | uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu:

“Šis lēmums ir adresēts:

a)

uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un

Corteva Agriscience LLC

Zionsville Road Indianapolis

Indiana

Corteva Agriscience Belgium B.V.

Bedrijvenlaan

Mechelen

| b) | uzņēmums Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”;

Bayer CropScience LP

N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri,

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan

Antwerp

| 3) | pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji







  Nosaukums: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adrese: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, |

3)

pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji

Nosaukums:

Corteva Agriscience LLC

Adrese:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis,

Zionsville Road Indianapolis

Indiana

kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija,

Corteva Agriscience Belgium B.V.

Bedrijvenlaan

Mechelen

un

| Nosaukums: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adrese: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, |

Nosaukums:

Bayer CropScience LP

Adrese:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis,

N. Lindbergh Boulevard

St Louis

Missouri

kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan

Antwerp

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts:

| a) | uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un |
| --- | --- |

a)

uzņēmumam Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Beļģija; un

Corteva Agriscience LLC

Zionsville Road Indianapolis

Indiana

Corteva Agriscience Belgium B.V.

Bedrijvenlaan

Mechelen

| b) | uzņēmumam Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikas Savienotās Valstis, kuru pārstāv uzņēmums Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.

Bayer CropScience LP

N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri,

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan

Antwerp

Briselē, 2021. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/648/ES (2013. gada 6. novembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 302, 13.11.2013., 38. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/650/ES (2013. gada 6. novembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), četras ar to saistītas ģenētiski modificētas kukurūzas kultūras, kurās apvienoti trīs dažādi atsevišķi transformācijas gadījumi (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), un četras ar to saistītas ģenētiski modificētas kukurūzas kultūras, kurās apvienoti divi dažādi atsevišķi transformācijas gadījumi (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 302, 13.11.2013., 47. lpp.).

3

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1036

(2021. gada 22. jūnijs),

ar ko attiecībā uz tādas atļaujas turētāju un tā pārstāvi Savienībā, kura dod tiesības laist tirgū no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotus produktus, groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4325)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA, kas atrodas Beļģijā, attiecībā uz atļauju, kura saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113 (2) ļauj laist tirgū no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotus produktus, Savienībā pārstāv Amerikas Savienoto Valstu uzņēmumu Monsanto Company. Vācijas uzņēmums KWS SAAT SE ir ar minēto īstenošanas lēmumu atļauto ģenētiski modificēto cukurbiešu H7-1 atļaujas turētājs. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Bayer Agriculture BVBA, kas atrodas Beļģijā, attiecībā uz atļauju, kura saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113 (2) ļauj laist tirgū no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 ražotus produktus, Savienībā pārstāv Amerikas Savienoto Valstu uzņēmumu Monsanto Company. Vācijas uzņēmums KWS SAAT SE ir ar minēto īstenošanas lēmumu atļauto ģenētiski modificēto cukurbiešu H7-1 atļaujas turētājs.

| (2) | 2020. gada 28. jūlija vēstulē uzņēmums Bayer Agriculture BVBA informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta tas maina juridisko formu, kā arī nosaukumu uz Bayer Agriculture BV. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada 28. jūlija vēstulē uzņēmums Bayer Agriculture BVBA informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta tas maina juridisko formu, kā arī nosaukumu uz Bayer Agriculture BV.

| (3) | 2020. gada 28. jūlija vēstulē uzņēmums Bayer Agriculture BVBA informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta uzņēmums Monsanto Company maina juridisko formu un nosaukumu uz Bayer CropScience LP. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 28. jūlija vēstulē uzņēmums Bayer Agriculture BVBA informēja Komisiju, ka no 2020. gada 1. augusta uzņēmums Monsanto Company maina juridisko formu un nosaukumu uz Bayer CropScience LP.

| (4) | Prasītās izmaiņas ir tikai administratīva rakstura, tāpēc no jauna novērtēt attiecīgos produktus nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(4)

Prasītās izmaiņas ir tikai administratīva rakstura, tāpēc no jauna novērtēt attiecīgos produktus nav vajadzīgs.

| (5) | 2020. gada 10. augusta vēstulē Komisija informēja KWS SAAT SE par pieprasītajām izmaiņām. 2020. gada 9. decembra vēstulē KWS SAAT SE informēja Komisiju, ka piekrīt ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 10. augusta vēstulē Komisija informēja KWS SAAT SE par pieprasītajām izmaiņām. 2020. gada 9. decembra vēstulē KWS SAAT SE informēja Komisiju, ka piekrīt ierosinātajiem grozījumiem.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1113 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1113 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1113

Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1113 groza šādi:

| 1) | 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | Bayer CropScience LP, ko Savienībā pārstāv Bayer Agriculture BV.”; |
| --- | --- | --- |

1)

6. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

Bayer CropScience LP

Bayer Agriculture BV

| 2) | 8. panta b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotajās Valstīs, ko Savienībā pārstāv Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģijā.”; |
| --- | --- | --- |

2)

8. panta b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

Bayer CropScience LP

800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167

Bayer Agriculture BV

Scheldelaan 460, 2040 Antwerp

| 3) | pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji:
  Nosaukums: KWS SAAT SE

  Adrese: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vācija

  un
  Nosaukums: Bayer CropScience LP

  Adrese: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis

  Pārstāvis Savienībā: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.” |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

Pieteikuma iesniedzēji un atļaujas turētāji:

Nosaukums: KWS SAAT SE

KWS SAAT SE

Adrese: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vācija

Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck

un

Nosaukums: Bayer CropScience LP

Bayer CropScience LP

Adrese: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis

800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167

Pārstāvis Savienībā: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.”

Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp

2. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts:

| a) | KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vācijā; un |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Vācijā; un

KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotajās Valstīs, ko Savienībā pārstāv Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģijā. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotajās Valstīs, ko Savienībā pārstāv Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģijā.

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167

Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp

Briselē, 2021. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1113 (2018. gada 3. augusts), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (OV L 203, 10.8.2018., 32. lpp.).

2

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1037

(2021. gada 16. jūnijs)

par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā” atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2021. gada 22. aprīlī Komisijai tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā” (Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships). |
| --- | --- |

(1)

2021. gada 22. aprīlī Komisijai tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā” (Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships).

| (2) | Iniciatīvas mērķi ir šādi: “Mēs aicinām Eiropas Komisiju ierosināt ES tiesību aktu, kas: aizliegtu reklamēt fosilo kurināmo, kā arī tāda gaisa, ceļu un ūdens transporta pārvadājumus, kuru darbina ar fosilo kurināmo (izņemot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes transporta pakalpojumus); aizliegtu tādu uzņēmumu reklāmu, kas darbojas fosilā kurināmā tirgū, sevišķi tādu, kuri fosilo kurināmo iegūst, rafinē, piegādā, izplata vai pārdod; aizliegtu iepriekš 2. punktā definētajiem uzņēmumiem veikt sponsordarbību vai izmantot preču zīmes vai komercaprakstus, ko izmanto fosilajam kurināmajam. Tiesību akts būtu ES kompetencē, jo tiktu iekļauts iekšējā tirgus regulējumā, kura mērķis ir labāka patērētāju aizsardzība, kā arī augsts sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmenis. Tiesību akts palielinātu sabiedrības informētību par produktiem un tehnoloģijām, kas izraisa klimata pārmaiņas un citādi kaitē videi un veselībai. Tādējādi, saskaņojot noteikumus par fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā, tiesību akts palīdzētu virzīties uz ES vides un patērētāju aizsardzības rīcībpolitikā nospraustajiem mērķiem. Tas būtu dalītā kompetencē (sk. LESD 4. pantu), kurā ietilpst arī iekšējais tirgus, vide un patērētāju tiesību aizsardzība.” |
| --- | --- |

(2)

Iniciatīvas mērķi ir šādi: “Mēs aicinām Eiropas Komisiju ierosināt ES tiesību aktu, kas: aizliegtu reklamēt fosilo kurināmo, kā arī tāda gaisa, ceļu un ūdens transporta pārvadājumus, kuru darbina ar fosilo kurināmo (izņemot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes transporta pakalpojumus); aizliegtu tādu uzņēmumu reklāmu, kas darbojas fosilā kurināmā tirgū, sevišķi tādu, kuri fosilo kurināmo iegūst, rafinē, piegādā, izplata vai pārdod; aizliegtu iepriekš 2. punktā definētajiem uzņēmumiem veikt sponsordarbību vai izmantot preču zīmes vai komercaprakstus, ko izmanto fosilajam kurināmajam. Tiesību akts būtu ES kompetencē, jo tiktu iekļauts iekšējā tirgus regulējumā, kura mērķis ir labāka patērētāju aizsardzība, kā arī augsts sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmenis. Tiesību akts palielinātu sabiedrības informētību par produktiem un tehnoloģijām, kas izraisa klimata pārmaiņas un citādi kaitē videi un veselībai. Tādējādi, saskaņojot noteikumus par fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā, tiesību akts palīdzētu virzīties uz ES vides un patērētāju aizsardzības rīcībpolitikā nospraustajiem mērķiem. Tas būtu dalītā kompetencē (sk. LESD 4. pantu), kurā ietilpst arī iekšējais tirgus, vide un patērētāju tiesību aizsardzība.”

| (3) | Pielikumā sniegta papildu informācija par iniciatīvas priekšmetu, mērķiem un kontekstu. Tajā it īpaši precizēts, ka attiecīgie fosilā kurināmā produkti ietver naftu, dabasgāzi un ogles. Pielikumā arī precizēts ierosinātā/pieprasītā aizlieguma tvērums, kurā, pēc organizatoru domām, būtu jāiekļauj tieša vai netieša popularitātes veicināšana vai reklāma, izplatīšana bez atlīdzības vai izplatīšana popularitātes veicināšanai, vai sponsordarbības attiecības; aizliegums būtu jāpiemēro gan bezsaistē, gan tiešsaistē, un aizlieguma tvērumā būtu jāiekļauj reklāma un sponsordarbība sevišķi sporta, izglītības, zinātnes, sabiedrisko pasākumu un trešo personu plašsaziņas līdzekļu pasākumu kontekstā. Visbeidzot, pielikumā sniegts šīs iniciatīvas pamatojums: 1) “Fosilais kurināmais padziļina klimata krīzi, un to nevajadzētu reklamēt”; 2) “fosilais kurināmais ir radījis sabiedrības veselības krīzi, un to nevajadzētu reklamēt”; 3) “fosilā kurināmā nozares uzņēmumi maldina patērētājus, un konstatēts, ka daži no šiem uzņēmumiem ir pārkāpuši reklāmas vadlīnijas”; un 4) “fosilā kurināmā nozares dalība sponsordarbībā tiek izmantota, lai gūtu politisku piekļuvi”. |
| --- | --- |

(3)

Pielikumā sniegta papildu informācija par iniciatīvas priekšmetu, mērķiem un kontekstu. Tajā it īpaši precizēts, ka attiecīgie fosilā kurināmā produkti ietver naftu, dabasgāzi un ogles. Pielikumā arī precizēts ierosinātā/pieprasītā aizlieguma tvērums, kurā, pēc organizatoru domām, būtu jāiekļauj tieša vai netieša popularitātes veicināšana vai reklāma, izplatīšana bez atlīdzības vai izplatīšana popularitātes veicināšanai, vai sponsordarbības attiecības; aizliegums būtu jāpiemēro gan bezsaistē, gan tiešsaistē, un aizlieguma tvērumā būtu jāiekļauj reklāma un sponsordarbība sevišķi sporta, izglītības, zinātnes, sabiedrisko pasākumu un trešo personu plašsaziņas līdzekļu pasākumu kontekstā. Visbeidzot, pielikumā sniegts šīs iniciatīvas pamatojums: 1) “Fosilais kurināmais padziļina klimata krīzi, un to nevajadzētu reklamēt”; 2) “fosilais kurināmais ir radījis sabiedrības veselības krīzi, un to nevajadzētu reklamēt”; 3) “fosilā kurināmā nozares uzņēmumi maldina patērētājus, un konstatēts, ka daži no šiem uzņēmumiem ir pārkāpuši reklāmas vadlīnijas”; un 4) “fosilā kurināmā nozares dalība sponsordarbībā tiek izmantota, lai gūtu politisku piekļuvi”.

| (4) | Organizatoru grupa ir iesniegusi arī tiesību akta projektu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā. EPI direktīva”. Tiesību akta projekta darbības joma ir “fosilā kurināmā produktu un fosilā kurināmā nozares uzņēmumu reklāma un to popularitātes veicināšana: a) presē un citos drukātajos izdevumos; b) visu veidu audiovizuālajos komercpaziņojumos; c) radio apraidē; d) informācijas sabiedrības pakalpojumos un e) ar fosilo kurināmo saistītā sponsordarbībā, ieskaitot fosilā kurināmā produktu izplatīšanu bez atlīdzības vai ar atlaidi.” |
| --- | --- |

(4)

Organizatoru grupa ir iesniegusi arī tiesību akta projektu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā. EPI direktīva”. Tiesību akta projekta darbības joma ir “fosilā kurināmā produktu un fosilā kurināmā nozares uzņēmumu reklāma un to popularitātes veicināšana: a) presē un citos drukātajos izdevumos; b) visu veidu audiovizuālajos komercpaziņojumos; c) radio apraidē; d) informācijas sabiedrības pakalpojumos un e) ar fosilo kurināmo saistītā sponsordarbībā, ieskaitot fosilā kurināmā produktu izplatīšanu bez atlīdzības vai ar atlaidi.”

| (5) | Ciktāl iniciatīvas mērķis ir saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību un taupīgi un racionāli izmantot dabas resursus, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma 192. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Ciktāl iniciatīvas mērķis ir saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēku veselību un taupīgi un racionāli izmantot dabas resursus, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma 192. pantu.

| (6) | Ciktāl pastāv tādas atšķirības starp valsts noteikumiem, kuras rada šķēršļus tirdzniecībai un ierobežo pamatbrīvības un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību vai būtiski kropļo konkurenci, Komisijai ir pilnvaras iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, ar ko, pamatojoties uz Līguma 114. pantu, tuvina tādus dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību. |
| --- | --- |

(6)

Ciktāl pastāv tādas atšķirības starp valsts noteikumiem, kuras rada šķēršļus tirdzniecībai un ierobežo pamatbrīvības un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību vai būtiski kropļo konkurenci, Komisijai ir pilnvaras iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, ar ko, pamatojoties uz Līguma 114. pantu, tuvina tādus dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību.

| (7) | Tādējādi neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu.

| (8) | Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie faktiskie un materiālie nosacījumi, ieskaitot proporcionalitāti un saderību ar pamattiesībām, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties. |
| --- | --- |

(8)

Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie faktiskie un materiālie nosacījumi, ieskaitot proporcionalitāti un saderību ar pamattiesībām, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties.

| (9) | Organizatoru grupa ir sniegusi pienācīgus pierādījumus, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(9)

Organizatoru grupa ir sniegusi pienācīgus pierādījumus, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu.

| (10) | Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša, nedz klajā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un tiesībām, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(10)

Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša, nedz klajā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un tiesībām, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (11) | Tāpēc būtu jāreģistrē iniciatīva “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā”, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu jāreģistrē iniciatīva “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reģistrē Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas pilsoņu iniciatīvas “Aizliegt fosilā kurināmā reklāmu un fosilā kurināmā nozares dalību sponsordarbībā” organizatoriem, kurus kontaktpersonu statusā pārstāv Silvia PASTORELLI un Sílvia DÍAZ PÉREZ.

Briselē, 2021. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.

1

---

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/1038

(2021. gada 23. jūnijs),

ar ko Nīderlandes Karalistei saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK piešķir pārejas periodu saistībā ar to attiecīgo tehnisko nosacījumu atjaunināšanu, kas piemērojami 2 500–2 690 MHz frekvenču joslai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4433)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas parlamenta un padomes lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 5. punktu,

ņemot vērā Komisijas Lēmumu 2008/477/EK (2008. gada 13. jūnijs) par 2 500–2 690 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (2), un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu,

ņemot vērā Nīderlandes Karalistes 2021. gada 6. janvāra pieprasījumu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 2008/477/EK noteikts, ka dalībvalstis paredz un dara pieejamu 2 500–2 690 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši minētā lēmuma pielikumā noteiktajiem parametriem. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 2008/477/EK noteikts, ka dalībvalstis paredz un dara pieejamu 2 500–2 690 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši minētā lēmuma pielikumā noteiktajiem parametriem.

| (2) | Lēmuma 2008/477/EK 2. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalstis, kas minētā lēmuma spēkā stāšanās dienā īsteno laikdales dupleksu (TDD) vai “tikai lejuplīnijas” izmantošanu ārpus 2 570–2 620 MHz apakšjoslas, drīkst saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 5. punktu pieprasīt pārejas periodu minētā lēmuma īstenošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2008/477/EK 2. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalstis, kas minētā lēmuma spēkā stāšanās dienā īsteno laikdales dupleksu (TDD) vai “tikai lejuplīnijas” izmantošanu ārpus 2 570–2 620 MHz apakšjoslas, drīkst saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 5. punktu pieprasīt pārejas periodu minētā lēmuma īstenošanai.

| (3) | Nīderlande ir informējusi Komisiju, ka, lai gan ir piešķirtas atļaujas izmantot 2 570–2 620 MHz apakšjoslas lielāko daļu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/636 (3), uz divām ierobežotām joslas daļām, proti, 2 565–2 570 MHz un 2 685–2 690 MHz, joprojām attiecas divas atļaujas laikdales dupleksa (TDD), nevis frekvenčdales dupleksa (FDD) īstenošanai, kas 2010. gadā tika piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK un būs spēkā līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande ir informējusi Komisiju, ka, lai gan ir piešķirtas atļaujas izmantot 2 570–2 620 MHz apakšjoslas lielāko daļu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/636 (3), uz divām ierobežotām joslas daļām, proti, 2 565–2 570 MHz un 2 685–2 690 MHz, joprojām attiecas divas atļaujas laikdales dupleksa (TDD), nevis frekvenčdales dupleksa (FDD) īstenošanai, kas 2010. gadā tika piešķirtas saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK un būs spēkā līdz 2030. gadam.

| (4) | Nīderlande 2021. gada 6. janvāra vēstulē Komisijai lūdza noteikt pārejas periodu saskaņā ar Lēmuma 2008/477/EK 2. panta 2. punktu, lai saglabātu abu iepriekšminēto TDD īstenošanas atļauju derīgumu līdz to termiņa beigām. Šīs atļaujas tika piešķirtas ar Ekonomikas un klimata politikas ministrijas Telekomunikāciju aģentūras (Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat) lēmumiem. Viena atļauja tika piešķirta ar atsauces numuru AT-EZK/7635162 un dokumentācijas Nr. 6781570-G1, un tā ir derīga no 2013. gada 3. janvāra līdz 2030. gada 2. janvārim, un otra atļauja tika piešķirta ar atsauces numuru AT-EZK/7937970 un dokumentācijas Nr. 6697351, un tā ir derīga no 2010. gada 11. maija līdz 2030. gada 11. maijam. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2021. gada 6. janvāra vēstulē Komisijai lūdza noteikt pārejas periodu saskaņā ar Lēmuma 2008/477/EK 2. panta 2. punktu, lai saglabātu abu iepriekšminēto TDD īstenošanas atļauju derīgumu līdz to termiņa beigām. Šīs atļaujas tika piešķirtas ar Ekonomikas un klimata politikas ministrijas Telekomunikāciju aģentūras (Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat) lēmumiem. Viena atļauja tika piešķirta ar atsauces numuru AT-EZK/7635162 un dokumentācijas Nr. 6781570-G1, un tā ir derīga no 2013. gada 3. janvāra līdz 2030. gada 2. janvārim, un otra atļauja tika piešķirta ar atsauces numuru AT-EZK/7937970 un dokumentācijas Nr. 6697351, un tā ir derīga no 2010. gada 11. maija līdz 2030. gada 11. maijam.

| (5) | Pamatojot savu pieprasījumu, Nīderlande ir sniegusi pietiekamu informāciju un pamatojumu. Pārejas periodā saglabājot spēkā esošās divas atļaujas, ko izmanto publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanai, Nīderlandes iestādes nepieļauj, ka tiek pārtraukta mobilo sakaru pakalpojumu sniegšana, ko veic šo divu atļauju turētāji, un nepieļauj to, ka tiek kropļota pašreizējā vienlīdzīgu konkurences apstākļu situācija Nīderlandes mobilo sakaru tirgū. Ņemot vērā plašos izmantošanas ierobežojumus, kas saistīti ar abu attiecīgo spektra daļu izmantošanu, šīs atļaujas nav jāiekļauj vispārēji piemērojamā spektra maksimālā apjoma definīcijā un noteikšanā. Tādējādi pārejas periods nodrošinās stabilitāti mobilo sakaru tirgus konkurences situācijā un nepamatoti neaizkavēs Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu Nīderlandē. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojot savu pieprasījumu, Nīderlande ir sniegusi pietiekamu informāciju un pamatojumu. Pārejas periodā saglabājot spēkā esošās divas atļaujas, ko izmanto publisko mobilo sakaru pakalpojumu sniegšanai, Nīderlandes iestādes nepieļauj, ka tiek pārtraukta mobilo sakaru pakalpojumu sniegšana, ko veic šo divu atļauju turētāji, un nepieļauj to, ka tiek kropļota pašreizējā vienlīdzīgu konkurences apstākļu situācija Nīderlandes mobilo sakaru tirgū. Ņemot vērā plašos izmantošanas ierobežojumus, kas saistīti ar abu attiecīgo spektra daļu izmantošanu, šīs atļaujas nav jāiekļauj vispārēji piemērojamā spektra maksimālā apjoma definīcijā un noteikšanā. Tādējādi pārejas periods nodrošinās stabilitāti mobilo sakaru tirgus konkurences situācijā un nepamatoti neaizkavēs Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu Nīderlandē.

| (6) | Turklāt izstarojumu jaudas robežvērtības, kas saistītas ar minētā spektra izmantošanu saskaņā ar attiecīgajām atļaujām, atbilst starptautiskajiem koordinācijas nolīgumiem, kas noslēgti ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka šajās dalībvalstīs netiek radīti nekādi traucējumi. Tādējādi pārejas periods nekavēs Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu kaimiņos esošajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt izstarojumu jaudas robežvērtības, kas saistītas ar minētā spektra izmantošanu saskaņā ar attiecīgajām atļaujām, atbilst starptautiskajiem koordinācijas nolīgumiem, kas noslēgti ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka šajās dalībvalstīs netiek radīti nekādi traucējumi. Tādējādi pārejas periods nekavēs Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu kaimiņos esošajās dalībvalstīs.

| (7) | Pārejas periods arī nepārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai nekavētu kopēja satvara un harmonizētu tehnisko nosacījumu izveidi 2 500–2 690 MHz joslas izmantošanai. Ierobežojumi 2 685–2 690 MHz joslā ir paredzēti, lai aizsargātu radioastronomijas pakalpojumus blakusjoslā, un 2 565–2 570 MHz frekvenču izmantošana ir ierobežota, lai aizsargātu blakusesošo FDD lietošanu. |
| --- | --- |

(7)

Pārejas periods arī nepārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai nekavētu kopēja satvara un harmonizētu tehnisko nosacījumu izveidi 2 500–2 690 MHz joslas izmantošanai. Ierobežojumi 2 685–2 690 MHz joslā ir paredzēti, lai aizsargātu radioastronomijas pakalpojumus blakusjoslā, un 2 565–2 570 MHz frekvenču izmantošana ir ierobežota, lai aizsargātu blakusesošo FDD lietošanu.

| (8) | Tāpēc šis pārejas periods nodrošinātu, ka ES politikas mērķi 2 500–2 690 MHz joslā tiek sasniegti ar minimālām izmaksām katrai dalībvalstij un operatoram. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc šis pārejas periods nodrošinātu, ka ES politikas mērķi 2 500–2 690 MHz joslā tiek sasniegti ar minimālām izmaksām katrai dalībvalstij un operatoram.

| (9) | Minēto iemeslu dēļ pieprasītais pārejas periods šķiet pamatots un samērīgs un nepamatoti neatliek Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu Nīderlandē vai citās dalībvalstīs, kā arī nerada nepamatotas atšķirības konkurences vai regulatīvajā situācijā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(9)

Minēto iemeslu dēļ pieprasītais pārejas periods šķiet pamatots un samērīgs un nepamatoti neatliek Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu Nīderlandē vai citās dalībvalstīs, kā arī nerada nepamatotas atšķirības konkurences vai regulatīvajā situācijā starp dalībvalstīm.

| (10) | Ir notikusi apspriešanās ar Radiofrekvenču spektra komitejas locekļiem, un viņi 2021. gada 9. un 10. marta sanāksmēs norādīja, ka neiebilst pret minēto pārejas periodu, |
| --- | --- |

(10)

Ir notikusi apspriešanās ar Radiofrekvenču spektra komitejas locekļiem, un viņi 2021. gada 9. un 10. marta sanāksmēs norādīja, ka neiebilst pret minēto pārejas periodu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Nīderlandei saskaņā ar Lēmumu 2008/477/EK piešķir pārejas periodu, ievērojot minētajā lēmumā paredzētos nosacījumus.

2. pants

Ar šo Nīderlandei atļauj vēlākais līdz 2030. gada 11. maijam2 565–2 570 MHz un 2 685–2 690 MHz apakšjoslās frekvenčdales dupleksa (FDD) vietā īstenot laikdales dupleksu (TDD).

3. pants

Nīderlande turpina nodrošināt, ka TDD īstenošana saskaņā ar 2. pantu nepamatoti nekavē Lēmuma 2008/477/EK īstenošanu, nerada nepamatotas atšķirības konkurences vai regulatīvajā situācijā starp dalībvalstīm un neietekmē tādas zemes sistēmas, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus, kuras jau darbojas vai tiks izvērstas 2 500–2 690 MHz frekvenču joslā saskaņā ar tehniskajiem parametriem, kas citās dalībvalstīs jau harmonizēti ar Lēmumu 2008/477/EK.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2021. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 163, 24.6.2008., 37. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/636 (2020. gada 8. maijs), ar ko Lēmumu 2008/477/EK groza, lai atjauninātu attiecīgos tehniskos nosacījumus, kas piemērojami 2 500–2 690 MHz frekvenču joslai (OV L 149, 12.5.2020., 3. lpp.)

3

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 25.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 226/41

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 130/2021

(2021. gada 15. marts),

ar ko groza EEZ līguma 10. protokolu par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu saistībā ar preču pārvadājumiem [2021/1039]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Attiecīgie noteikumi Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), ir aizstāti ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (3), Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (4), un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (5). |
| --- | --- |

(1)

Attiecīgie noteikumi Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), ir aizstāti ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (3), Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (4), un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (5).

| (2) | Eiropas Savienības tiesību akti par muitas drošības pasākumiem ir grozīti, jo īpaši ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2151 (2019. gada 13. decembris), ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (6). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības tiesību akti par muitas drošības pasākumiem ir grozīti, jo īpaši ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2151 (2019. gada 13. decembris), ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (6).

| (3) | Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 10. protokola par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem (“10. protokols”) noteikumus ir jāsaskaņo ar Eiropas Savienības tiesību aktu grozījumiem ar mērķi nodrošināt līdzvērtīgu drošības līmeni. |
| --- | --- |

(3)

Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 10. protokola par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem (“10. protokols”) noteikumus ir jāsaskaņo ar Eiropas Savienības tiesību aktu grozījumiem ar mērķi nodrošināt līdzvērtīgu drošības līmeni.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (7), ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 154/2018 (8) (2018. gada 6. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts), tika iekļauta EEZ līgumā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (7), ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 154/2018 (8) (2018. gada 6. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts), tika iekļauta EEZ līgumā.

| (5) | Šim lēmumam nebūtu jāattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu. Tomēr to varētu piemērot minētajām valstīm, ja tiktu pieņemts jauns lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Šim lēmumam nebūtu jāattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu. Tomēr to varētu piemērot minētajām valstīm, ja tiktu pieņemts jauns lēmums.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 10. protokols, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 10. protokols,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 10. protokolu groza, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 15. martā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1). To piemēro no 2021. gada 15. marta.

2.   Līdz brīdim, kad tiek iesniegti 1. punktā minētie paziņojumi, Eiropas Savienība un Norvēģija piemēro šo lēmumu provizoriski no 2021. gada 15. marta.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ sadaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2021. gada 15. martā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

Clara GANSLANDT

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.

4

(5)  
  OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.

5

(6)  
  OV L 325, 16.12.2019., 168. lpp.

6

(7)  
  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

7

(8)  
  OV L 183, 19.7.2018., 23. lpp.

8

(*1)  Konstitucionālās prasības ir norādītas.

*1

---

PIELIKUMS

1.

“II.a NODAĻA

MUITAS DROŠĪBAS PASĀKUMI

9.a pants

Definīcijas

Šajā nodaļā:

| a) | “risks” ir iespējamība, ka saistībā ar to preču ievešanu, izvešanu, tranzītu, pārvietošanu un galapatēriņu, kuras pārvietotas starp kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritoriju un trešām valstīm, un ar precēm, kuras nav brīvā apgrozībā, var notikt incidents, kas apdraud Līgumslēdzēju Pušu drošību un drošumu, sabiedrības veselību, vidi vai patērētājus, kā arī šāda incidenta ietekme; |
| --- | --- |

a)

“risks” ir iespējamība, ka saistībā ar to preču ievešanu, izvešanu, tranzītu, pārvietošanu un galapatēriņu, kuras pārvietotas starp kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritoriju un trešām valstīm, un ar precēm, kuras nav brīvā apgrozībā, var notikt incidents, kas apdraud Līgumslēdzēju Pušu drošību un drošumu, sabiedrības veselību, vidi vai patērētājus, kā arī šāda incidenta ietekme;

| b) | “riska pārvaldība” ir riska sistemātiska noteikšana un visu to pasākumu īstenošana, kas ir nepieciešami, lai ierobežotu apdraudējumu. Riska pārvaldība cita starpā ietver tādas darbības kā datu un informācijas vākšana, riska analīze un novērtējums, darbību paredzēšana un to veikšana, kā arī procesa un tā rezultātu regulāra pārraudzīšana un pārskatīšana, balstoties uz starptautiskiem vai Līgumslēdzēju Pušu līdzekļiem vai stratēģijām; |
| --- | --- |

b)

“riska pārvaldība” ir riska sistemātiska noteikšana un visu to pasākumu īstenošana, kas ir nepieciešami, lai ierobežotu apdraudējumu. Riska pārvaldība cita starpā ietver tādas darbības kā datu un informācijas vākšana, riska analīze un novērtējums, darbību paredzēšana un to veikšana, kā arī procesa un tā rezultātu regulāra pārraudzīšana un pārskatīšana, balstoties uz starptautiskiem vai Līgumslēdzēju Pušu līdzekļiem vai stratēģijām;

| c) | “korespondences priekšmeti” ir tādas vēstules, pastkartes, vēstules Braila rakstā un iespieddarbi, kam nav piemērojams ievedmuitas vai izvedmuitas nodoklis; |
| --- | --- |

c)

“korespondences priekšmeti” ir tādas vēstules, pastkartes, vēstules Braila rakstā un iespieddarbi, kam nav piemērojams ievedmuitas vai izvedmuitas nodoklis;

| d) | “ekspress sūtījums” ir sūtījums, ko sūta kā integrētu pakalpojumu, kurā ietverta paku savākšana, transports, atmuitošana un piegāde paātrinātā režīmā / noteiktā laikā, vienlaikus sekojot līdzi šo sūtījumu atrašanās vietai un saglabājot kontroli pār tiem visā pakalpojuma sniegšanas laikā, vai šā pakalpojumu sniedzēja uzdevumā; |
| --- | --- |

d)

“ekspress sūtījums” ir sūtījums, ko sūta kā integrētu pakalpojumu, kurā ietverta paku savākšana, transports, atmuitošana un piegāde paātrinātā režīmā / noteiktā laikā, vienlaikus sekojot līdzi šo sūtījumu atrašanās vietai un saglabājot kontroli pār tiem visā pakalpojuma sniegšanas laikā, vai šā pakalpojumu sniedzēja uzdevumā;

| e) | “preces pasta sūtījumā” ir tādas preces pasta sīkpakās vai pakās, izņemot korespondences priekšmetus, ko saskaņā ar 1984. gada 10. jūlijā Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā pieņemtās Pasaules Pasta Savienības konvencijas noteikumiem nosūta Līgumslēdzējas Puses valstī reģistrēts operators, kuru Līgumslēdzēja Puse ir norīkojusi tādu starptautisku pakalpojumu sniegšanai, ko reglamentē iepriekš minētā konvencija, vai šāda operatora uzdevumā; |
| --- | --- |

e)

“preces pasta sūtījumā” ir tādas preces pasta sīkpakās vai pakās, izņemot korespondences priekšmetus, ko saskaņā ar 1984. gada 10. jūlijā Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādnībā pieņemtās Pasaules Pasta Savienības konvencijas noteikumiem nosūta Līgumslēdzējas Puses valstī reģistrēts operators, kuru Līgumslēdzēja Puse ir norīkojusi tādu starptautisku pakalpojumu sniegšanai, ko reglamentē iepriekš minētā konvencija, vai šāda operatora uzdevumā;

| f) | “muitas deklarācija” ir darbība, ar ko persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo par savu vēlmi precēm piemērot noteiktu muitas procedūru, vajadzības gadījumā norādot jebkurus īpašus pasākumus, kas būtu jāpiemēro; |
| --- | --- |

f)

“muitas deklarācija” ir darbība, ar ko persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo par savu vēlmi precēm piemērot noteiktu muitas procedūru, vajadzības gadījumā norādot jebkurus īpašus pasākumus, kas būtu jāpiemēro;

| g) | “pagaidu uzglabāšanas deklarācija” ir darbība, ar kuru persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo, ka preces ir pagaidu uzglabāšanā. |
| --- | --- |

g)

“pagaidu uzglabāšanas deklarācija” ir darbība, ar kuru persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo, ka preces ir pagaidu uzglabāšanā.

9.b pants

Vispārīgi noteikumi par drošību un drošumu

1.   Līgumslēdzējas Puses apņemas ieviest un piemērot tādu preču pārvadājumiem, ko izved uz vai ieved no trešām valstīm, muitas drošības pasākumus, kas izklāstīti šajā nodaļā, un tādējādi garantēt līdzvērtīgu drošības un drošuma līmeni pie to ārējām robežām.

2.   Līgumslēdzējas Puses atturas piemērot muitas drošības pasākumus, kas izklāstīti šajā nodaļā, preču pārvadājumiem starp to muitas teritorijām.

3.   Pirms jebkura nolīguma noslēgšanas ar trešo valsti tajās jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, Līgumslēdzējas Puses savstarpēji apspriežas, lai nodrošinātu saderību ar līgumu, īpaši, ja paredzamajā nolīgumā ir ietverti noteikumi, ar kuriem atkāpjas no šajā nodaļā izklāstītajiem muitas drošības pasākumiem.

9.c pants

Preču pirmsievešanas un pirmsizvešanas deklarēšana

1.   Drošības un drošuma nolūkos preces, kuras ir ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijā no trešām valstīm, uzrāda ievešanas kopsavilkuma deklarācijā, izņemot tās preces, kas tiek pārvadātas ar transportlīdzekļiem, kuri tiešā tranzītā tikai šķērso attiecīgo muitas teritoriju teritoriālos ūdeņus vai to gaisa telpu bez apstāšanās minētajās teritorijās.

2.   Drošības un drošuma nolūkos preces, kuras izved no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām uz trešām valstīm, uzrāda izvešanas kopsavilkuma deklarācijā, izņemot tās preces, kas tiek pārvadātas ar transportlīdzekļiem, kuri tiešā tranzītā tikai šķērso attiecīgo muitas teritoriju teritoriālos ūdeņus vai to gaisa telpu bez apstāšanās minētajās teritorijās.

3.   Ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniedz pirms preču ievešanas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās vai pirms izvešanas no tām.

4.   Ja ir spēkā pienākums iesniegt ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarāciju par precēm, kuras ieved Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās vai izved no tām, bet šāda deklarācija nav iesniegta, viena no 5. vai 6. punktā minētajām personām nekavējoties iesniedz šādu deklarāciju vai, ja saņemta muitas dienestu atļauja, tās vietā iesniedz muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju, kurā iekļauj vismaz tās ziņas, kas nepieciešamas ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijai. Tādos apstākļos muitas dienesti šīm precēm veic riska analīzi drošības un drošuma vajadzībām, pamatojoties uz muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju.

5.   Katra Līgumslēdzēja Puse nosaka personas, kuras ir atbildīgas par izvešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniegšanu, kā arī precizē kompetentās iestādes, kuras saņem šādas deklarācijas.

6.   Ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz pārvadātājs.

Neatkarīgi no pārvadātāja pienākumiem ievešanas kopsavilkuma deklarāciju var iesniegt kāda no šīm personām:

| a) | importētājs vai preču saņēmējs, vai cita persona, kuras vārdā vai kuras uzdevumā darbojas pārvadātājs; |
| --- | --- |

a)

importētājs vai preču saņēmējs, vai cita persona, kuras vārdā vai kuras uzdevumā darbojas pārvadātājs;

| b) | jebkura persona, kas var uzrādīt attiecīgās preces vai nodrošināt to uzrādīšanu pirmajai ievešanas muitas iestādei. |
| --- | --- |

b)

jebkura persona, kas var uzrādīt attiecīgās preces vai nodrošināt to uzrādīšanu pirmajai ievešanas muitas iestādei.

Konkrētos gadījumos, kad no pirmajā daļā minētajām personām nevar iegūt visas ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, kas vajadzīgas riska analīzei drošības un drošuma vajadzībām, citām personām, kurām ir šīs ziņas un attiecīgas tiesības tās sniegt, var tikt noteikta prasība sniegt šīs ziņas.

Katra persona, kas iesniedz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, atbild par ziņām, ko tā ir iesniegusi.

7.   Atkāpjoties no šā panta 6. punkta, līdz I pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas ieviešanas datumiem katra Līgumslēdzēja Puse nosaka personas, kurām ir jāiesniedz ievešanas kopsavilkuma deklarācija, kā arī līdzekļus tās iesniegšanai, ar to saistītās informācijas apmaiņai un tās labošanas un/vai atzīšanas par nederīgu pieprasījumu iesniegšanai.

8.   Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti var noteikt gadījumus, kuros muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju var izmantot kā ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, ja:

| a) | muitas deklarācijā vai pagaidu uzglabāšanas deklarācijā ir iekļautas visas ziņas, kas nepieciešamas ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijai; un |
| --- | --- |

a)

muitas deklarācijā vai pagaidu uzglabāšanas deklarācijā ir iekļautas visas ziņas, kas nepieciešamas ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijai; un

| b) | aizstājējdeklarāciju iesniedz, pirms ir beidzies termiņš ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanai kompetentajā muitas iestādē. |
| --- | --- |

b)

aizstājējdeklarāciju iesniedz, pirms ir beidzies termiņš ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanai kompetentajā muitas iestādē.

9.   Šā līguma I pielikums nosaka:

| — | elektronisko sistēmu saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, |
| --- | --- |

—

elektronisko sistēmu saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju,

| — | ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas formu un saturu, |
| --- | --- |

—

ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas formu un saturu,

| — | izņēmumus, kad nav jāiesniedz ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācija, |
| --- | --- |

—

izņēmumus, kad nav jāiesniedz ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācija,

| — | ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas vietu, |
| --- | --- |

—

ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas vietu,

| — | ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas termiņus, |
| --- | --- |

—

ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas termiņus,

| — | tehniskos noteikumus attiecībā uz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanai izmantotajām elektroniskajām sistēmām, |
| --- | --- |

—

tehniskos noteikumus attiecībā uz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanai izmantotajām elektroniskajām sistēmām,

| — | finansēšanas kārtību saistībā ar pienākumiem, saistībām un gaidāmajiem rezultātiem, ko paredz Importa kontroles sistēmas 2 īstenošana un darbība, |
| --- | --- |

—

finansēšanas kārtību saistībā ar pienākumiem, saistībām un gaidāmajiem rezultātiem, ko paredz Importa kontroles sistēmas 2 īstenošana un darbība,

| — | jebkurus citus noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šā panta piemērošanu. |
| --- | --- |

—

jebkurus citus noteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šā panta piemērošanu.

9.d pants

Atzītais uzņēmējs

1.   Līgumslēdzēja Puse atbilstīgi II pielikumā noteiktajiem kritērijiem drošības nolūkos piešķir “atzītā uzņēmēja” statusu ikvienam uzņēmējam, kas veic uzņēmējdarbību tās muitas teritorijā.

Atzītais uzņēmējs izmanto atvieglojumus attiecībā uz muitas kontroli drošības jomā.

Atbilstīgi 2. punkta noteikumiem un nosacījumiem vienas Līgumslēdzējas Puses piešķirto atzītā uzņēmēja statusu, neskarot muitas pārbaudes, atzīst otra Līgumslēdzēja Puse, īpaši, īstenojot nolīgumus ar trešām valstīm, kas paredz atzītā uzņēmēja statusa savstarpējās atzīšanas kārtību.

2.   Šā līguma II pielikums nosaka:

| — | noteikumus attiecībā uz atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanu, jo īpaši šāda statusa piešķiršanas kritērijus un to piemērošanas nosacījumus, |
| --- | --- |

—

noteikumus attiecībā uz atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanu, jo īpaši šāda statusa piešķiršanas kritērijus un to piemērošanas nosacījumus,

| — | piešķiramo atvieglojumu veidu, |
| --- | --- |

—

piešķiramo atvieglojumu veidu,

| — | noteikumus par atzītā uzņēmēja statusa apturēšanu, anulēšanu un atcelšanu, |
| --- | --- |

—

noteikumus par atzītā uzņēmēja statusa apturēšanu, anulēšanu un atcelšanu,

| — | kārtību, kādā Līgumslēdzējas Puses apmainās ar informāciju par to atzītajiem uzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

kārtību, kādā Līgumslēdzējas Puses apmainās ar informāciju par to atzītajiem uzņēmējiem,

| — | jebkurus citus pasākumus, kas nepieciešami šā panta piemērošanai. |
| --- | --- |

—

jebkurus citus pasākumus, kas nepieciešami šā panta piemērošanai.

9.e pants

Ar drošību un drošumu saistīta muitas kontrole un ar drošību un drošumu saistīta riska pārvaldība

1.   Tāda ar drošību un drošumu saistīta muitas kontrole, kas nav izlases veida pārbaudes, galvenokārt ir balstīta uz riska analīzi, izmantojot elektroniskus datu apstrādes līdzekļus, lai, pamatojoties uz Līgumslēdzēju Pušu noteiktiem kritērijiem, identificētu un novērtētu riskus un izstrādātu vajadzīgos pretpasākumus.

2.   Ar drošību un drošumu saistītu muitas kontroli veic saistībā ar kopēju riska pārvaldības sistēmu, pamatojoties uz informācijas apmaiņu starp Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem attiecībā uz risku un tā analīzes rezultātiem. Norvēģijas muitas dienests, piedaloties II.a nodaļas 9.h panta 4. punktā minētajā Muitas kodeksa komitejā, palīdz noteikt kopējus riska kritērijus un standartus, kontroles pasākumus un prioritārās kontroles jomas saistībā ar ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņām. Kontroli, kas pamatojas uz šādu informāciju un kritērijiem, veic, neskarot citādu muitas kontroli.

3.   Līgumslēdzējas Puses izmanto kopēju riska pārvaldības sistēmu, lai apmainītos ar informāciju, kas ir saistīta ar risku, informāciju par kopēju riska kritēriju un standartu, kopēju prioritāro kontroles jomu un muitas krīžu pārvarēšanas īstenošanu, un par riska analīzes rezultātiem un kontroles rezultātiem.

4.   Līgumslēdzējas Puses atzīst to ar drošību un drošumu saistīto riska pārvaldības sistēmu līdzvērtīgumu.

5.   EEZ Apvienotā komiteja pieņem jebkurus citus pasākumus, kas nepieciešami šā panta piemērošanai.

9.f pants

Muitas drošības pasākumu īstenošanas uzraudzība

1.   EEZ Apvienotā komiteja nosaka, kā Līgumslēdzējām Pusēm jāuzrauga šīs nodaļas īstenošana un jāpārbauda atbilstība tās noteikumiem, kā arī noteikumiem šā protokola pielikumos.

2.   Uzraudzību, kas minēta 1. punktā, var veikt:

| — | regulāri izvērtējot šīs nodaļas īstenošanu un jo īpaši muitas drošības pasākumu līdzvērtīgumu, |
| --- | --- |

—

regulāri izvērtējot šīs nodaļas īstenošanu un jo īpaši muitas drošības pasākumu līdzvērtīgumu,

| — | veicot pārskatīšanu, lai uzlabotu tās piemērošanu vai grozītu tās noteikumus tā, lai šī nodaļa labāk atbilstu izvirzītajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

veicot pārskatīšanu, lai uzlabotu tās piemērošanu vai grozītu tās noteikumus tā, lai šī nodaļa labāk atbilstu izvirzītajiem mērķiem,

| — | organizējot tematiskas sanāksmes starp abu Līgumslēdzēju Pušu ekspertiem un veicot administratīvo procedūru revīziju, tostarp apmeklējumus uz vietas. |
| --- | --- |

—

organizējot tematiskas sanāksmes starp abu Līgumslēdzēju Pušu ekspertiem un veicot administratīvo procedūru revīziju, tostarp apmeklējumus uz vietas.

3.   EEZ Apvienotā komiteja nodrošina, lai saskaņā ar šo pantu piemērotajos pasākumos tiktu ievērotas uzņēmēju tiesības.

9.g pants

Dienesta noslēpuma un personas datu aizsardzība

Uz informācijas apmaiņu, ko Līgumslēdzējas Puses savā starpā īsteno atbilstīgi šajā nodaļā iekļautajiem pasākumiem, attiecas dienesta noslēpuma un personas datu aizsardzība, kā noteikts attiecīgajos saņēmējas Līgumslēdzējas Puses teritorijā piemērojamajos tiesību aktos.

Jo īpaši minēto informāciju nedrīkst tālāk nodot personām, kas nav saņēmējas Līgumslēdzējas Puses kompetentās iestādes, un šīs iestādes to drīkst izmantot vienīgi līgumā paredzētajiem mērķiem.”

2.

“I PIELIKUMS

IEVEŠANAS UN IZVEŠANAS KOPSAVILKUMA DEKLARĀCIJAS

I SADAĻA

Ievešanas kopsavilkuma deklarācija

1. pants

Elektroniska sistēma saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju

1.   Elektronisko Importa kontroles sistēmu 2 (IKS 2) izmanto:

| a) | ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādīto ziņu un citas informācijas, kas saistīta ar minētajām deklarācijām, kas saistīta ar riska analīzi muitas drošības un drošuma vajadzībām, tostarp palīdzību aviācijas drošības jomā, un kas saistīta ar pasākumiem, kuri veicami, pamatojoties uz minētās analīzes rezultātiem, iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai; |
| --- | --- |

a)

ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādīto ziņu un citas informācijas, kas saistīta ar minētajām deklarācijām, kas saistīta ar riska analīzi muitas drošības un drošuma vajadzībām, tostarp palīdzību aviācijas drošības jomā, un kas saistīta ar pasākumiem, kuri veicami, pamatojoties uz minētās analīzes rezultātiem, iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai;

| b) | informācijas apmaiņai saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādītajām ziņām un ievešanas kopsavilkuma deklarāciju riska analīzes rezultātiem, saistībā ar citu informāciju, kas nepieciešama minētās riska analīzes veikšanai, un saistībā ar pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz riska analīzi, tostarp ieteikumiem par kontroles vietām un minētās kontroles rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņai saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādītajām ziņām un ievešanas kopsavilkuma deklarāciju riska analīzes rezultātiem, saistībā ar citu informāciju, kas nepieciešama minētās riska analīzes veikšanai, un saistībā ar pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz riska analīzi, tostarp ieteikumiem par kontroles vietām un minētās kontroles rezultātiem;

| c) | informācijas apmaiņai par kopējo drošuma un drošības riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritāro kontroles jomu īstenošanas pārraudzību un izvērtēšanu. |
| --- | --- |

c)

informācijas apmaiņai par kopējo drošuma un drošības riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritāro kontroles jomu īstenošanas pārraudzību un izvērtēšanu.

2.   Šajā pielikumā minētās elektroniskās sistēmas pakāpeniskās ieviešanas izstrādes un laidienu datumi ir noteikti Savienības Muitas kodeksa projektā “Importa kontroles sistēma 2” (IKS 2), kas izklāstīts Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā (1).

Līgumslēdzējām Pusēm ieviešanas laikposma sākumā ir jābūt vienlaicīgi gatavām katram laidienam. Attiecīgā gadījumā Līgumslēdzējas Puses var ļaut uzņēmējiem pakāpeniski pieslēgties sistēmai līdz katram laidienam paredzētā ieviešanas posma beigām. Līgumslēdzējas Puses savā tīmekļa vietnē publicē termiņus un uzņēmējiem paredzētās instrukcijas.

3.   Uzņēmēji izmanto uzņēmēja vienotu saskarni, ko Līgumslēdzējas Puses ir izstrādājušas, savstarpēji vienojoties, lai iesniegtu informāciju, labojumu pieprasījumus, atzīšanas par nederīgu pieprasījumus, lai apstrādātu un glabātu ievešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņas un lai apmainītos ar muitas dienestiem ar saistīto informāciju.

4.   Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti var atļaut iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, izmantojot tirdzniecības, ostu vai transporta informācijas sistēmas, ja šīs sistēmas ietver nepieciešamās ziņas un ja šīs ziņas ir pieejamas 7. pantā minētajos termiņos.

2. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas forma un saturs

1.   Ievešanas kopsavilkuma deklarācija un paziņojums par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos ietver ziņas, kas minētas šajās Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (2) B pielikuma slejās:

| a) | F10 līdz F16; |
| --- | --- |

a)

F10 līdz F16;

| b) | F20 līdz F33; |
| --- | --- |

b)

F20 līdz F33;

| c) | F40 līdz F45; |
| --- | --- |

c)

F40 līdz F45;

| d) | F50 un F51; |
| --- | --- |

d)

F50 un F51;

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas atbilst attiecīgajiem formātiem, kodiem un kardinalitātēm, kas ir noteiktas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (3) B pielikumā, un tās aizpilda saskaņā ar minētajos pielikumos izklāstītajām piezīmēm.

2.   Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas var sniegt, vairāk nekā vienai personai iesniedzot vairāk nekā vienu datu kopu.

3.   1. panta 1. punktā minēto elektronisko sistēmu izmanto pieprasījuma iesniegšanai, lai labotu vai atzītu par nederīgu ievešanas kopsavilkuma deklarāciju vai tajā norādītās ziņas.

Ja ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņu labojumu vai atzīšanu par nederīgu pieprasa vairāk nekā viena persona, tad katrai no minētajām personām atļauj pieprasīt labojumu vai atzīšanu par nederīgu tikai attiecībā uz tām ziņām, ko tā ir iesniegusi.

4.   Līgumslēdzējas Puses muitas dienesti, kas reģistrēja ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, nekavējoties paziņo personai, kura iesniedza labošanas vai atzīšanas par nederīgu pieprasījumu, par savu lēmumu to reģistrēt vai noraidīt.

Ja ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņu labošanu vai atzīšanu par nederīgu pieprasa nevis pārvadātājs, bet cita persona, tad muitas dienesti informē arī pārvadātāju, ja pārvadātājs ir pieprasījis, lai to informē, un tam ir piekļuve 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai.

5.   Saskaņā ar šā protokola 9.c panta 8. punktu līdz šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās sistēmas 3. laidiena ieviešanas datumam Līgumslēdzējas Puses attiecībā uz precēm, ko pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdensceļiem, autoceļiem vai dzelzceļu, var veikt ar drošību un drošumu saistīto riska analīzi, pamatojoties uz tranzīta deklarāciju, kas saskaņā ar Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (4) iesniegta Jaunajā datorizētajā tranzīta kontroles sistēmā (NCTS), ieskaitot ar riska analīzi saistītas informācijas apmaiņu starp iesaistītajām Līgumslēdzējām Pusēm. NCTS ir elektroniska sistēma, kas ļauj sazināties Līgumslēdzējām Pusēm savā starpā, kā arī Līgumslēdzējām Pusēm un uzņēmumiem nolūkā iesniegt muitas deklarāciju par tranzītu, ieskaitot visas ziņas, kas nepieciešamas ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma deklarācijai, kā arī ar šīm precēm saistītos paziņojumus.

Pirms šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās sistēmas 3. laidiena ieviešanas Līgumslēdzējas Puses izvērtē, vai pēc attiecīgā datuma muitas dienesti var turpināt veikt riska analīzi, pamatojoties uz NCTS (5) iesniegto tranzīta deklarāciju, kurā ir ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, un vajadzības gadījumā veic izmaiņas līgumā.

3. pants

Atbrīvojums no pienākuma iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarāciju

1.   Ievešanas kopsavilkuma deklarācija nav jāiesniedz par šādām precēm:

| a) | elektroenerģiju; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģiju;

| b) | precēm, ko ieved pa cauruļvadiem; |
| --- | --- |

b)

precēm, ko ieved pa cauruļvadiem;

| c) | korespondences priekšmetiem; |
| --- | --- |

c)

korespondences priekšmetiem;

| d) | precēm šādos pasta sūtījumos:






  1) | ja pasta sūtījumus pārvadā pa gaisu un to galamērķis ir Līgumslēdzējas Puses valstī, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

d)

precēm šādos pasta sūtījumos:

1)

ja pasta sūtījumus pārvadā pa gaisu un to galamērķis ir Līgumslēdzējas Puses valstī, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanu;

| 2) | ja pasta sūtījumus pārvadā pa gaisu un to galamērķis ir trešā valstī vai trešā teritorijā, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- |

2)

ja pasta sūtījumus pārvadā pa gaisu un to galamērķis ir trešā valstī vai trešā teritorijā, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu;

| 3) | ja pasta sūtījumus pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdeņiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – līdz datumam, kas paredzēts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- |

3)

ja pasta sūtījumus pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdeņiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – līdz datumam, kas paredzēts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanu;

| e) | precēm, attiecībā uz kurām pieļaujama mutiska muitas deklarācija vai vienkārša robežas šķērsošana saskaņā ar Līgumslēdzēju Pušu pieņemtajiem noteikumiem, ja tās nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata; |
| --- | --- |

e)

precēm, attiecībā uz kurām pieļaujama mutiska muitas deklarācija vai vienkārša robežas šķērsošana saskaņā ar Līgumslēdzēju Pušu pieņemtajiem noteikumiem, ja tās nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata;

| f) | precēm, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā; |
| --- | --- |

f)

precēm, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā;

| g) | precēm, kurām noformētas ATA un CPD karnetes un kuras nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata; |
| --- | --- |

g)

precēm, kurām noformētas ATA un CPD karnetes un kuras nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata;

| h) | precēm, kurām ir atbrīvojums saskaņā ar 1961. gada 18. aprīļa Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām, 1963. gada 24. aprīļa Vīnes konvenciju par konsulārajām attiecībām vai citām konsulārām konvencijām, vai saskaņā ar 1969. gada 16. decembra Ņujorkas konvenciju par īpašām misijām; |
| --- | --- |

h)

precēm, kurām ir atbrīvojums saskaņā ar 1961. gada 18. aprīļa Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām, 1963. gada 24. aprīļa Vīnes konvenciju par konsulārajām attiecībām vai citām konsulārām konvencijām, vai saskaņā ar 1969. gada 16. decembra Ņujorkas konvenciju par īpašām misijām;

| i) | ieročiem un militārajam aprīkojumam, ko kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā ieved tādas iestādes, kuras atbild par teritorijas militāro aizsardzību, un ko ieved militārajā transportā vai transportā, kuru izmanto tikai militāro iestāžu vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

ieročiem un militārajam aprīkojumam, ko kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā ieved tādas iestādes, kuras atbild par teritorijas militāro aizsardzību, un ko ieved militārajā transportā vai transportā, kuru izmanto tikai militāro iestāžu vajadzībām;

| j) | turpmāk minētajām precēm, kas ievestas kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā tieši no tādām atkrastes iekārtām, kuras darbina persona, kas veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā:






  1) | precēm, kas celtniecības, labošanas, apkopes vai pārveidošanas nolūkā bijušas iebūvētas šajās atkrastes iekārtās; |
| --- | --- | --- |

j)

turpmāk minētajām precēm, kas ievestas kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā tieši no tādām atkrastes iekārtām, kuras darbina persona, kas veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijā:

1)

precēm, kas celtniecības, labošanas, apkopes vai pārveidošanas nolūkā bijušas iebūvētas šajās atkrastes iekārtās;

| 2) | precēm, ko izmantoja minēto atkrastes iekārtu aprīkošanai; |
| --- | --- |

2)

precēm, ko izmantoja minēto atkrastes iekārtu aprīkošanai;

| 3) | pārtikas preču krājumiem, ko lietoja vai patērēja uz minētajām atkrastes iekārtām; |
| --- | --- |

3)

pārtikas preču krājumiem, ko lietoja vai patērēja uz minētajām atkrastes iekārtām;

| 4) | nebīstamiem atkritumiem no minētajām atkrastes iekārtām; |
| --- | --- |

4)

nebīstamiem atkritumiem no minētajām atkrastes iekārtām;

| k) | precēm sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 22 EUR, ar noteikumu, ka muitas dienesti ar uzņēmēja piekrišanu veic riska analīzi, izmantojot informāciju, kas ir ietverta uzņēmēja izmantotajā sistēmā vai saņemta no tās:






  1) | ja preces ir ekspress sūtījumos, ko pārvadā pa gaisu, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

k)

precēm sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 22 EUR, ar noteikumu, ka muitas dienesti ar uzņēmēja piekrišanu veic riska analīzi, izmantojot informāciju, kas ir ietverta uzņēmēja izmantotajā sistēmā vai saņemta no tās:

1)

ja preces ir ekspress sūtījumos, ko pārvadā pa gaisu, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanu;

| 2) | ja preces pārvadā pa gaisu un tās nav pasta vai ekspress sūtījumos, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- |

2)

ja preces pārvadā pa gaisu un tās nav pasta vai ekspress sūtījumos, – līdz datumam, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu;

| 3) | ja preces pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdensceļiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – līdz datumam, kas paredzēts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanu; |
| --- | --- |

3)

ja preces pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdensceļiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – līdz datumam, kas paredzēts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanu;

| l) | precēm, ko pārvadā, izmantojot NATO veidlapu 302, kā paredzēts 1951. gada 19. jūnijā Londonā parakstītajā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu nolīgumā par to bruņoto spēku statusu, vai izmantojot ES veidlapu 302, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 1. panta 51) punktā; |
| --- | --- |

l)

precēm, ko pārvadā, izmantojot NATO veidlapu 302, kā paredzēts 1951. gada 19. jūnijā Londonā parakstītajā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu nolīgumā par to bruņoto spēku statusu, vai izmantojot ES veidlapu 302, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 1. panta 51) punktā;

| m) | precēm, kas kādas Līgumslēdzējas Puses valstī ievestas no Seūtas un Meliļas, Helgolandes, Sanmarīno Republikas, Vatikāna Pilsētvalsts, Liviņo pašvaldības un Šveices muitas eksklāviem Samnaun un Sampuoir; |
| --- | --- |

m)

precēm, kas kādas Līgumslēdzējas Puses valstī ievestas no Seūtas un Meliļas, Helgolandes, Sanmarīno Republikas, Vatikāna Pilsētvalsts, Liviņo pašvaldības un Šveices muitas eksklāviem Samnaun un Sampuoir;

| n) | šādām precēm uz kuģiem un gaisa kuģiem:






  1) | precēm, kas piegādātas, lai tās kā daļas vai piederumus iebūvētu šajos kuģos vai gaisa kuģos; |
| --- | --- | --- |

n)

šādām precēm uz kuģiem un gaisa kuģiem:

1)

precēm, kas piegādātas, lai tās kā daļas vai piederumus iebūvētu šajos kuģos vai gaisa kuģos;

| 2) | precēm šo kuģu vai gaisa kuģu dzinēju, tehnikas un cita aprīkojuma darbināšanai; |
| --- | --- |

2)

precēm šo kuģu vai gaisa kuģu dzinēju, tehnikas un cita aprīkojuma darbināšanai;

| 3) | pārtikai un citiem priekšmetiem, ko paredzēts patērēt vai pārdot uz kuģa vai gaisa kuģa; |
| --- | --- |

3)

pārtikai un citiem priekšmetiem, ko paredzēts patērēt vai pārdot uz kuģa vai gaisa kuģa;

| o) | jūras zvejas produktiem un citiem produktiem, ko Līgumslēdzēju Pušu zvejas kuģi nozvejojuši ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām; |
| --- | --- |

o)

jūras zvejas produktiem un citiem produktiem, ko Līgumslēdzēju Pušu zvejas kuģi nozvejojuši ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām;

| p) | tādiem kuģiem un uz tiem pārvadātām precēm, kuri ienāk kādas Līgumslēdzējas Puses teritoriālajos ūdeņos un kuru vienīgais mērķis ir paņemt uz kuģa krājumus, nepieslēdzoties ostas iekārtām; |
| --- | --- |

p)

tādiem kuģiem un uz tiem pārvadātām precēm, kuri ienāk kādas Līgumslēdzējas Puses teritoriālajos ūdeņos un kuru vienīgais mērķis ir paņemt uz kuģa krājumus, nepieslēdzoties ostas iekārtām;

| q) | mājsaimniecības priekšmeti, kā definēts attiecīgo Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, ja tos nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata. |
| --- | --- |

q)

mājsaimniecības priekšmeti, kā definēts attiecīgo Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, ja tos nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata.

2.   Ievešanas kopsavilkuma deklarācija nav jāiesniedz gadījumos, kas paredzēti starptautiskā nolīgumā starp Līgumslēdzēju Pusi un trešo valsti drošības jomā, ievērojot šā protokola 9.b panta 3. punktā paredzēto procedūru.

3.   Ievešanas kopsavilkuma deklarācija nav jāiesniedz gadījumos, kad preces uz laiku izved no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām, pārvadājot tās pa jūru vai gaisu starp diviem šo muitas teritoriju punktiem bez pieturas trešā valstī.

4. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas vieta

1.   Ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz muitas iestādē, kuras kompetencē ir muitas uzraudzība tajā kādas Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas vietā, kur transportlīdzeklis, kas pārvadā preces, ierodas vai – attiecīgā gadījumā – kur tam ir paredzēts ierasties no trešās valsts vai trešās teritorijas (turpmāk “pirmā ievešanas muitas iestāde”).

2.   Ja ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz, iesniedzot vairākas datu kopas vai iesniedzot minimuma datu kopu, tad persona nepilnīgu vai minimuma datu kopu iesniedz tajā muitas iestādē, kura pēc personas rīcībā esošās informācijas būtu pirmā ievešanas muitas iestāde. Ja minētajai personai nav zināma vieta Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās, kur paredzēta transportlīdzekļa, kas pārvadā preces, ierašanās pirmo reizi, tad pirmo ievešanas muitas iestādi var noteikt, vadoties pēc vietas, uz kuru preces ir nosūtītas.

3.   Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti var atļaut, ka ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz citā muitas iestādē, ar noteikumu, ka pēdējā nekavējoties paziņo vai elektroniski dara pieejamus pirmajai ievešanas muitas iestādei vajadzīgās ziņas.

5. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas reģistrācija

1.   Muitas dienesti pēc katra ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņu iesnieguma saņemšanas to reģistrē, nekavējoties informē deklarētāju vai tā pārstāvi par iesnieguma reģistrāciju un paziņo šai personai iesnieguma galveno atsauces numuru un reģistrācijas datumu.

2.   Sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumu, gadījumos, kad ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz persona, kas nav pārvadātājs, muitas dienesti nekavējoties informē pārvadātāju par reģistrāciju, ja pārvadātājs ir pieprasījis, lai to informē, un ja tam ir piekļuve minētajai elektroniskajai sistēmai.

6. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšana

Ja nav piemērojams neviens no šā protokola 9.c pantā un šā pielikuma 3. pantā paredzētajiem atbrīvojumiem no pienākuma iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, tad ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas sniedz šādā veidā:

| a) | attiecībā uz precēm, ko pārvadā pa gaisu:






  1) | sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanas datumu, ekspress pārvadātāji visu sūtījumu gadījumā iesniedz minimuma datu kopu; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz precēm, ko pārvadā pa gaisu:

1)

sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanas datumu, ekspress pārvadātāji visu sūtījumu gadījumā iesniedz minimuma datu kopu;

| 2) | sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanas datumu, pasta operatori visu to sūtījumu gadījumā, kuru galamērķis ir Līgumslēdzējas Puses valstī, iesniedz minimuma datu kopu; |
| --- | --- |

2)

sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanas datumu, pasta operatori visu to sūtījumu gadījumā, kuru galamērķis ir Līgumslēdzējas Puses valstī, iesniedz minimuma datu kopu;

| 3) | sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumu, ar šīs sistēmas starpniecību iesniedz vienu vai vairākas datu kopas; |
| --- | --- |

3)

sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumu, ar šīs sistēmas starpniecību iesniedz vienu vai vairākas datu kopas;

| b) | attiecībā uz precēm, ko pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdensceļiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanas datumu, ar šīs sistēmas starpniecību iesniedz vienu vai vairākas datu kopas. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz precēm, ko pārvadā pa jūru, iekšzemes ūdensceļiem, autoceļiem vai dzelzceļu, – sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanas datumu, ar šīs sistēmas starpniecību iesniedz vienu vai vairākas datu kopas.

7. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas termiņi

1.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa jūru, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz šādos termiņos:

| a) | konteinerkravām, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) vai d) apakšpunktu, – vismaz 24 stundas pirms preču iekraušanas tajā kuģī, kurš tās ievedīs Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; |
| --- | --- |

a)

konteinerkravām, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) vai d) apakšpunktu, – vismaz 24 stundas pirms preču iekraušanas tajā kuģī, kurš tās ievedīs Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās;

| b) | beramām (lejamām) kravām vai ģenerālkravām, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) vai d) apakšpunktu, – vismaz četras stundas pirms kuģa ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; |
| --- | --- |

b)

beramām (lejamām) kravām vai ģenerālkravām, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) vai d) apakšpunktu, – vismaz četras stundas pirms kuģa ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās;

| c) | vismaz divas stundas pirms kuģa ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās tādām precēm, kas ienāk no:






  1) | Grenlandes; |
| --- | --- | --- |

c)

vismaz divas stundas pirms kuģa ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās tādām precēm, kas ienāk no:

1)

Grenlandes;

| 2) | Fēru Salām; |
| --- | --- |

2)

Fēru Salām;

| 3) | Islandes; |
| --- | --- |

3)

Islandes;

| 4) | Baltijas jūras, Ziemeļjūras, Melnās jūras un Vidusjūras ostām; |
| --- | --- |

4)

Baltijas jūras, Ziemeļjūras, Melnās jūras un Vidusjūras ostām;

| 5) | visām Marokas ostām; |
| --- | --- |

5)

visām Marokas ostām;

| 6) | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ostām, izņemot Ziemeļīrijas ostas, un Normandijas salu un Menas Salas ostām; |
| --- | --- |

6)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ostām, izņemot Ziemeļīrijas ostas, un Normandijas salu un Menas Salas ostām;

| d) | pārvadājumiem, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) apakšpunktu, starp teritoriju, kas atrodas ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeiru vai Kanāriju salām, ja reiss ilgst mazāk par 24 stundām, – vismaz divas stundas pirms ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās. |
| --- | --- |

d)

pārvadājumiem, izņemot gadījumus, kuros piemēro c) apakšpunktu, starp teritoriju, kas atrodas ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeiru vai Kanāriju salām, ja reiss ilgst mazāk par 24 stundām, – vismaz divas stundas pirms ierašanās pirmajā ostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās.

2.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa gaisu, visas ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas iesniedz iespējami drīz un jebkurā gadījumā šādos termiņos:

| a) | lidojumiem, kuru ilgums ir mazāks nekā četras stundas, – līdz faktiskajam gaisa kuģa izlidošanas laikam; |
| --- | --- |

a)

lidojumiem, kuru ilgums ir mazāks nekā četras stundas, – līdz faktiskajam gaisa kuģa izlidošanas laikam;

| b) | citiem lidojumiem – vismaz četras stundas pirms gaisa kuģa ierašanās pirmajā lidostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās. |
| --- | --- |

b)

citiem lidojumiem – vismaz četras stundas pirms gaisa kuģa ierašanās pirmajā lidostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās.

3.   Sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 1. laidiena ieviešanas datumu, pasta operatori un ekspress pārvadātāji vismaz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas minimuma datu kopu iesniedz iespējami drīz un vēlākais, pirms preces tiek iekrautas gaisa kuģī, kurš tās ievedīs Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās.

4.   Sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumu, uzņēmēji, kas nav pasta operatori un ekspress pārvadātāji, vismaz ievešanas kopsavilkuma deklarācijas minimuma datu kopu iesniedz iespējami drīz un vēlākais, pirms preces tiek iekrautas gaisa kuģī, kurš tās ievedīs Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās.

5.   Sākot ar šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumu, ja šā panta 3. un 4. punktā minētajos termiņos ir sniegta tikai ievešanas kopsavilkuma deklarācijas minimuma datu kopa, tad pārējās ziņas sniedz šā panta 2. punktā norādītajos termiņos.

6.   Līdz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas datumam saskaņā ar šā panta 3. punktu iesniegto ievešanas kopsavilkuma deklarācijas minimuma datu kopu par precēm pasta sūtījumos ar galamērķi Līgumslēdzējas Puses valstī un par precēm ekspress sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 22 EUR, uzskata par pilnu ievešanas kopsavilkuma deklarāciju.

7.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa dzelzceļu, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz šādos termiņos:

| a) | ja vilciena kustība no pēdējās vilciena sastāva formēšanas stacijas, kas atrodas trešā valstī, līdz pirmajai ievešanas muitas iestādei ilgst mazāk nekā divas stundas, – vismaz vienu stundu pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs muitas iestādes kompetencē; |
| --- | --- |

a)

ja vilciena kustība no pēdējās vilciena sastāva formēšanas stacijas, kas atrodas trešā valstī, līdz pirmajai ievešanas muitas iestādei ilgst mazāk nekā divas stundas, – vismaz vienu stundu pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs muitas iestādes kompetencē;

| b) | visos citos gadījumos – vismaz divas stundas pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs pirmās ievešanas muitas iestādes kompetencē. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos – vismaz divas stundas pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs pirmās ievešanas muitas iestādes kompetencē.

8.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa autoceļu, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz vismaz vienu stundu pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs pirmās ievešanas muitas iestādes kompetencē.

9.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa iekšējiem ūdensceļiem, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz vismaz divas stundas pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir šīs pirmās ievešanas muitas iestādes kompetencē.

10.   Ja preces tiek ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās ar tādu transportlīdzekli, kurš pats atrodas uz aktīvā transportlīdzekļa, termiņš ievešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanai ir tāds pats, kādu piemēro aktīvajam transportlīdzeklim.

11.   Šā panta 1.–10. punktā minētos termiņus nepiemēro nepārvaramas varas gadījumos.

12.   Saskaņā ar šā protokola 9.b panta 3. punktā noteikto procedūru šā panta 1.–10. punktā minētos termiņus nepiemēro gadījumos, ja starptautiskajos nolīgumos par drošību starp Līgumslēdzēju Pusi un trešām valstīm noteikts citādi.

8. pants

Ar drošību un drošumu saistīta riska analīze un ar drošību un drošumu saistīta muitas kontrole saistībā ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijām

1.   Riska analīzi pabeidz pirms preču ierašanās pirmajā ievešanas muitas iestādē ar noteikumu, ka ievešanas kopsavilkuma deklarācija ir iesniegta šā pielikuma 7. pantā noteiktajos termiņos, izņemot gadījumus, kad ir konstatēts risks vai ir jāveic papildu riska analīze.

Neskarot šā punkta pirmo daļu, pirmo riska analīzi precēm, ko ieved Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās pa gaisu, veic cik ātri vien iespējams pēc ievešanas kopsavilkuma deklarācijas minimuma datu kopas, kas minēta šā pielikuma 7. panta 3. un 4. punktā, saņemšanas.

2.   Pirmā ievešanas muitas iestāde pabeidz drošības un drošuma riska analīzi pēc tam, kad 1. panta 1. punktā minētajā elektroniskajā sistēmā ir veikta šāda informācijas apmaiņa:

| a) | nekavējoties pēc reģistrēšanas pirmā ievešanas muitas iestāde ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas dara pieejamas to Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuras ir norādītas minētajās ziņās, un to Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuras ir elektroniskajā sistēmā reģistrējušas informāciju saistībā ar drošības un drošuma riskiem, kas atbilst ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņām; |
| --- | --- |

a)

nekavējoties pēc reģistrēšanas pirmā ievešanas muitas iestāde ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas dara pieejamas to Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuras ir norādītas minētajās ziņās, un to Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuras ir elektroniskajā sistēmā reģistrējušas informāciju saistībā ar drošības un drošuma riskiem, kas atbilst ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņām;

| b) | 7. pantā noteiktajos termiņos Līgumslēdzēju Pušu, kas minētas šā punkta a) apakšpunktā, muitas dienesti veic drošības un drošuma riska analīzi un, ja tie konstatē risku, tad rezultātus dara pieejamus pirmajai ievešanas muitas iestādei; |
| --- | --- |

b)

7. pantā noteiktajos termiņos Līgumslēdzēju Pušu, kas minētas šā punkta a) apakšpunktā, muitas dienesti veic drošības un drošuma riska analīzi un, ja tie konstatē risku, tad rezultātus dara pieejamus pirmajai ievešanas muitas iestādei;

| c) | pirmā ievešanas muitas iestāde ņem vērā informāciju par riska analīzes rezultātiem, ko snieguši a) apakšpunktā minētie Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti, lai pabeigtu riska analīzi; |
| --- | --- |

c)

pirmā ievešanas muitas iestāde ņem vērā informāciju par riska analīzes rezultātiem, ko snieguši a) apakšpunktā minētie Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti, lai pabeigtu riska analīzi;

| d) | pirmā ievešanas muitas iestāde pabeigtās riska analīzes rezultātus dara pieejamus Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuri palīdzēja riska analīzē, un tiem Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuri, iespējams, ir iesaistīti preču pārvietošanā; |
| --- | --- |

d)

pirmā ievešanas muitas iestāde pabeigtās riska analīzes rezultātus dara pieejamus Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuri palīdzēja riska analīzē, un tiem Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem, kuri, iespējams, ir iesaistīti preču pārvietošanā;

| e) | pirmā ievešanas muitas iestāde par riska analīzes pabeigšanu informē šādas personas, ja tās ir pieprasījušas, lai tās informē, un tām ir piekļuve 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai:






  — | deklarētāju vai tā pārstāvi, |
| --- | --- | --- |

e)

pirmā ievešanas muitas iestāde par riska analīzes pabeigšanu informē šādas personas, ja tās ir pieprasījušas, lai tās informē, un tām ir piekļuve 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai:

—

deklarētāju vai tā pārstāvi,

| — | pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis. |
| --- | --- |

—

pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis.

3.   Ja pirmā ievešanas muitas iestāde pieprasa sīkāku informāciju par ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņām, kas tai nepieciešama, lai pabeigtu riska analīzi, tad riska analīze tiek pabeigta pēc minētās informācijas saņemšanas.

Minētajām vajadzībām pirmā ievešanas muitas iestāde pieprasa minēto informāciju no tās personas, kura iesniedza ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, vai attiecīgā gadījumā – no tās personas, kura iesniedza ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas. Ja minētā persona nav pārvadātājs, pirmā ievešanas muitas iestāde informē pārvadātāju, ja pārvadātājs ir pieprasījis, lai to informē, un pārvadātajam ir piekļuve šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai.

4.   Ja pirmajai ievešanas muitas iestādei ir pamatotas aizdomas, ka preces, kas ievestas pa gaisu, varētu radīt nopietnu aviācijas drošības apdraudējumu, tā pieprasa sūtījumu pirms iekraušanas gaisa kuģī, kura galamērķis ir Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas, pārbaudīt kā augsta riska kravu un pastu saskaņā ar līguma XIII pielikuma I daļas VI punkta 66.h un 66.hf pantu, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā.

Pirmā ievešanas muitas iestāde informē šādas personas, ja tām ir piekļuve šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai:

| a) | deklarētāju vai tā pārstāvi; |
| --- | --- |

a)

deklarētāju vai tā pārstāvi;

| b) | pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis.

Pēc minētās informēšanas persona, kura iesniedza ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, vai attiecīgā gadījumā persona, kura iesniedza ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, iesniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei minētās pārbaudes rezultātus un visu citu saistīto būtisko informāciju. Riska analīzi pabeidz tikai pēc tam, kad ir iesniegta minētā informācija.

5.   Ja pirmajai ievešanas muitas iestādei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka preces, kas ievestas pa gaisu, vai konteinerkravas, kas ievestas pa jūru, kā minēts šā pielikuma 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, varētu radīt tādu nopietnu drošības un drošuma apdraudējumu, kura dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, tā dod rīkojumu preces neiekraut attiecīgajā transportlīdzeklī.

Pirmā ievešanas muitas iestāde informē šādas personas, ja tām ir piekļuve šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētajai elektroniskajai sistēmai:

| a) | deklarētāju vai tā pārstāvi; |
| --- | --- |

a)

deklarētāju vai tā pārstāvi;

| b) | pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis. |
| --- | --- |

b)

pārvadātāju, ja tas nav deklarētājs vai tā pārstāvis.

Minēto informāciju sniedz nekavējoties pēc konkrētā riska konstatēšanas un konteinerkravu gadījumā, kas ievestas pa jūru, kā minēts šā pielikuma 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ne vēlāk kā 24 stundas pēc tam, kad no pārvadātāja ir saņemta ievešanas kopsavilkuma deklarācija vai attiecīgā gadījumā ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas.

Pirmā ievešanas muitas iestāde turklāt nekavējoties informē Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestus par minēto paziņojumu un dara tiem pieejamas attiecīgās ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas.

6.   Ja konstatēts, ka sūtījums rada tādu apdraudējumu, ka nepieciešama tūlītēja rīcība pēc transportlīdzekļa ierašanās, pirmā ievešanas muitas iestāde veic minēto rīcību pēc preču ierašanās.

7.   Pēc riska analīzes pabeigšanas pirmā ievešanas muitas iestāde, nosūtot informāciju 1. panta 1. punktā minētajā elektroniskajā sistēmā, var ieteikt vispiemērotāko vietu un vispiemērotākos pasākumus kontroles veikšanai.

Muitas iestāde, kuras kompetencē ir vieta, kas tika ieteikta kā vispiemērotākā kontroles veikšanai, pieņem lēmumu par kontroli un šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētajā elektroniskajā sistēmā dara pieejamus minētā lēmuma rezultātus visām Līgumslēdzēju Pušu muitas iestādēm, kuras, iespējams, ir iesaistītas preču pārvietošanā, vēlākais preču uzrādīšanas brīdī pirmajā ievešanas muitas iestādē.

8.   Muitas iestādes, izmantojot šā pielikuma 1. panta 1. punktā minēto sistēmu, citiem Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem dara pieejamus to veiktās ar drošību un drošumu saistītās muitas kontroles rezultātus, ja:

| a) | muitas dienests novērtē, ka risks ir ievērojams un jāveic muitas kontrole, un kontroles rezultātos tiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku; vai |
| --- | --- |

a)

muitas dienests novērtē, ka risks ir ievērojams un jāveic muitas kontrole, un kontroles rezultātos tiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku; vai

| b) | kontroles rezultātos netiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku, bet attiecīgais muitas dienests uzskata, ka pastāv liela riska iespējamība citur Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; vai |
| --- | --- |

b)

kontroles rezultātos netiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku, bet attiecīgais muitas dienests uzskata, ka pastāv liela riska iespējamība citur Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; vai

| c) | tas ir nepieciešams līgumā paredzēto noteikumu vienotai piemērošanai. |
| --- | --- |

c)

tas ir nepieciešams līgumā paredzēto noteikumu vienotai piemērošanai.

Līgumslēdzējas Puses šā protokola 9.e panta 3. punktā minētajā sistēmā apmainās ar informāciju par a) un b) apakšpunktā minētajiem riskiem.

9.   Ja Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās ieved preces, kurām saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktu, h) līdz m) apakšpunktu, o) un q) apakšpunktu ir piemērojams atbrīvojums no pienākuma iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, tad riska analīzi veic pēc preču uzrādīšanas.

10.   Muitai uzrādītās preces var izlaist, tiklīdz ir veikta riska analīze un šādu izlaišanu pieļauj riska analīzes rezultāti un vajadzības gadījumā – veiktie pasākumi.

11.   Riska analīzi veic arī tad, ja tiek labotas ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu. Tādā gadījumā, neskarot šā panta 5. punkta trešajā daļā noteikto termiņu, konteinerkravām, ko ieved pa jūru, riska analīzi pabeidz nekavējoties pēc minēto ziņu saņemšanas, ja vien netiek konstatēts risks un nav jāveic papildu riska analīze.

9. pants

Ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņu sniegšana, ko veic citas personas

1.   Sākot ar datumu, kas ir noteikts 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanai, gadījumos, kad viena vai vairākas personas, kas nav pārvadātājs, par tām pašām precēm, ko pārvadā pa gaisu, ir noslēgušas vienu vai vairākus pārvadājuma līgumus, kam noformēta viena vai vairākas gaisa kravas pavadzīmes, piemēro šādus noteikumus:

| a) | persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, informē personu, kura noslēgusi ar to pārvadājuma līgumu, par minētās gaisa kravas pavadzīmes izdošanu; |
| --- | --- |

a)

persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, informē personu, kura noslēgusi ar to pārvadājuma līgumu, par minētās gaisa kravas pavadzīmes izdošanu;

| b) | ja ir vienošanās par divu kravu apvienošanu, lai sūtītu kā vienu kravu, persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, informē par minētās gaisa kravas pavadzīmes izdošanu personu, ar kuru tai ir minētā vienošanās; |
| --- | --- |

b)

ja ir vienošanās par divu kravu apvienošanu, lai sūtītu kā vienu kravu, persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, informē par minētās gaisa kravas pavadzīmes izdošanu personu, ar kuru tai ir minētā vienošanās;

| c) | pārvadātājs un ikviena persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ikvienas personas identitāti, kura nav tām darījusi pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas; |
| --- | --- |

c)

pārvadātājs un ikviena persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ikvienas personas identitāti, kura nav tām darījusi pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas;

| d) | ja persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, nesniedz savam līgumpartnerim, kas tai izdod gaisa kravas pavadzīmi, vai līgumpartnerim, ar ko tā noslēgusi vienošanos par divu kravu apvienošanu, ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, persona, kas nedara pieejamas vajadzīgās ziņas, tās sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei. |
| --- | --- |

d)

ja persona, kas izdod gaisa kravas pavadzīmi, nesniedz savam līgumpartnerim, kas tai izdod gaisa kravas pavadzīmi, vai līgumpartnerim, ar ko tā noslēgusi vienošanos par divu kravu apvienošanu, ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, persona, kas nedara pieejamas vajadzīgās ziņas, tās sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei.

2.   Sākot ar datumu, kas noteikts attiecībā uz 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu, gadījumos, ja pasta operators nedara pieejamas pasta sūtījumu ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas pārvadātājam, kuram ir pienākums iesniegt minētajā sistēmā pārējās deklarācijas ziņas, piemēro šādus noteikumus:

| a) | minētās ziņas pirmajai ievešanas muitas iestādei iesniedz galamērķa pasta operators, ja preces tiek nosūtītas uz Līgumslēdzēju Pušu valstīm, vai pasta operators pirmajā ievešanas Līgumslēdzējas Puses valstī, ja preces šķērso Līgumslēdzēju Pušu valstis tranzītā; un |
| --- | --- |

a)

minētās ziņas pirmajai ievešanas muitas iestādei iesniedz galamērķa pasta operators, ja preces tiek nosūtītas uz Līgumslēdzēju Pušu valstīm, vai pasta operators pirmajā ievešanas Līgumslēdzējas Puses valstī, ja preces šķērso Līgumslēdzēju Pušu valstis tranzītā; un

| b) | pārvadātājs ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda pasta operatora, kurš tam nedara pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti. |
| --- | --- |

b)

pārvadātājs ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda pasta operatora, kurš tam nedara pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti.

3.   Sākot ar datumu, kas noteikts attiecībā uz šā pielikuma 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanu, gadījumos, ja ekspress pārvadātājs nedara pieejamas ekspress sūtījumu, ko pārvadā pa gaisu, ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas pārvadātājam, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ekspress pārvadātājs minētās ziņas sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei; un |
| --- | --- |

a)

ekspress pārvadātājs minētās ziņas sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei; un

| b) | pārvadātājs ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ekspress pārvadātāja, kurš tam nedara pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti. |
| --- | --- |

b)

pārvadātājs ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ekspress pārvadātāja, kurš tam nedara pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti.

4.   Sākot ar datumu, kas noteikts attiecībā uz šā pielikuma 1. panta 1. punktā paredzētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanu, gadījumos, kad jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumos viena vai vairākas personas, kas nav pārvadātājs, par tām pašām precēm ir noslēgušas vienu vai vairākus papildu pārvadājuma līgumus, kam noformēts viens vai vairāki konosamenti, piemēro šādus noteikumus:

| a) | persona, kas izdod konosamentu, informē personu, kura noslēgusi ar to pārvadājuma līgumu, par minētā konosamenta izdošanu; |
| --- | --- |

a)

persona, kas izdod konosamentu, informē personu, kura noslēgusi ar to pārvadājuma līgumu, par minētā konosamenta izdošanu;

| b) | ja ir vienošanās par divu kravu apvienošanu, lai sūtītu kā vienu kravu, persona, kas izdod konosamentu, informē par minētā konosamenta izdošanu personu, ar kuru tai ir minētā vienošanās; |
| --- | --- |

b)

ja ir vienošanās par divu kravu apvienošanu, lai sūtītu kā vienu kravu, persona, kas izdod konosamentu, informē par minētā konosamenta izdošanu personu, ar kuru tai ir minētā vienošanās;

| c) | pārvadātājs un ikviena persona, kas izdod konosamentu, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ikvienas personas identitāti, kura ir ar to noslēgusi pārvadājuma līgumu un nav tai iesniegusi ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas; |
| --- | --- |

c)

pārvadātājs un ikviena persona, kas izdod konosamentu, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda ikvienas personas identitāti, kura ir ar to noslēgusi pārvadājuma līgumu un nav tai iesniegusi ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas;

| d) | persona, kas izdod konosamentu, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda saņēmēja, kas ir norādīts konosamentā, kuram nav pamatā esošu konosamentu, un kas tai nav darījis pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti; |
| --- | --- |

d)

persona, kas izdod konosamentu, ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņās norāda saņēmēja, kas ir norādīts konosamentā, kuram nav pamatā esošu konosamentu, un kas tai nav darījis pieejamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai nepieciešamās ziņas, identitāti;

| e) | ja persona, kas izdod konosamentu, nesniedz savam līgumpartnerim, kas tai izdod konosamentu, vai līgumpartnerim, ar ko tā noslēgusi vienošanos par divu kravu apvienošanu, ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, persona, kas nedara pieejamas vajadzīgās ziņas, tās sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei; |
| --- | --- |

e)

ja persona, kas izdod konosamentu, nesniedz savam līgumpartnerim, kas tai izdod konosamentu, vai līgumpartnerim, ar ko tā noslēgusi vienošanos par divu kravu apvienošanu, ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, persona, kas nedara pieejamas vajadzīgās ziņas, tās sniedz pirmajai ievešanas muitas iestādei;

| f) | ja saņēmējs, kas ir norādīts konosamentā, kuram nav pamatā esošu konosamentu, nedara pieejamas ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, personai, kura izdod konosamentu, tas sniedz minētās ziņas pirmajai ievešanas muitas iestādei. |
| --- | --- |

f)

ja saņēmējs, kas ir norādīts konosamentā, kuram nav pamatā esošu konosamentu, nedara pieejamas ziņas, kas vajadzīgas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai, personai, kura izdod konosamentu, tas sniedz minētās ziņas pirmajai ievešanas muitas iestādei.

10. pants

Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijā ienākoša jūras kuģa vai gaisa kuģa maršruta maiņa

1.   Sākot ar datumu, kas noteikts attiecībā uz šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 2. laidiena ieviešanas laikposmu, ja gaisa kuģa maršruts ir mainīts un tas vispirms ierodas muitas iestādē, kas atrodas valstī, kura nebija norādīta kā maršruta valsts ievešanas kopsavilkuma deklarācijā, tad faktiskā pirmā ievešanas muitas iestāde minētajā sistēmā izgūst ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, riska analīzes rezultātus un ieteikumus par kontroli, ko iesniegusi plānotā pirmā ievešanas muitas iestāde.

2.   Sākot ar datumu, kas noteikts attiecībā uz šā pielikuma 1. panta 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas 3. laidiena ieviešanas laikposmu, ja jūras kuģa maršruts ir mainīts un tas vispirms ierodas muitas iestādē, kas atrodas valstī, kura nebija norādīta kā maršruta valsts ievešanas kopsavilkuma deklarācijā, tad faktiskā pirmā ievešanas muitas iestāde no minētās sistēmas izgūst ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, riska analīzes rezultātus un ieteikumus par kontroli, ko iesniegusi plānotā pirmā ievešanas muitas iestāde.

II SADAĻA

Tehniskie noteikumi attiecībā uz importa kontroles sistēmu 2

Tehniskie noteikumi attiecībā uz importa kontroles sistēmu 2

11. pants

Importa kontroles sistēma 2

1.   IKS 2 sekmē uzņēmumu un Līgumslēdzēju Pušu saziņu, kuras nolūks ir izpildīt ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju saistītās prasības, Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestu veiktu riska analīzi drošības un drošuma vajadzībām un muitas pasākumus, kuru mērķis ir mazināt šadus riskus, tostarp ar drošumu un drošību saistītu muitas kontroli, un saziņu starp Līgumslēdzējām Pusēm nolūkā izpildīt ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju saistītās prasības.

2.   IKS 2 ietver šādus Savienības līmenī izstrādātus kopīgos komponentus:

| a) | uzņēmēju vienotā saskarne; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēju vienotā saskarne;

| b) | kopīgs repozitorijs. |
| --- | --- |

b)

kopīgs repozitorijs.

3.   Norvēģija izstrādā valsts preču ievešanas sistēmu kā Norvēģijā pieejamu valsts komponentu.

4.   Norvēģija var izstrādāt valsts uzņēmēju saskarni kā Norvēģijā pieejamu valsts komponentu.

5.   IKS 2 izmanto šādiem mērķiem:

| a) | ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādīto ziņu, labojumu un atzīšanas par nederīgu pieprasījumu iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu; |
| --- | --- |

a)

ievešanas kopsavilkuma deklarācijās norādīto ziņu, labojumu un atzīšanas par nederīgu pieprasījumu iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu;

| b) | no šā protokola 9.c pantā un šajā pielikumā minētajām deklarācijām iegūto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņu saņemšanai, apstrādei un glabāšanai; |
| --- | --- |

b)

no šā protokola 9.c pantā un šajā pielikumā minētajām deklarācijām iegūto ievešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņu saņemšanai, apstrādei un glabāšanai;

| c) | informācijas par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos un paziņojumu par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu; |
| --- | --- |

c)

informācijas par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos un paziņojumu par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu;

| d) | informācijas par preču uzrādīšanu Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem saņemšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu; |
| --- | --- |

d)

informācijas par preču uzrādīšanu Līgumslēdzēju Pušu muitas dienestiem saņemšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c pantu un šo pielikumu;

| e) | informācijas par riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, ieteikumiem par kontroli, lēmumiem par kontroli un kontroles rezultātiem saņemšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu; |
| --- | --- |

e)

informācijas par riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, ieteikumiem par kontroli, lēmumiem par kontroli un kontroles rezultātiem saņemšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu;

| f) | uzņēmējiem adresēto paziņojumu un informācijas un no uzņēmējiem saņemto paziņojumu un informācijas saņemšanai, apstrādei, glabāšanai un paziņošanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu; |
| --- | --- |

f)

uzņēmējiem adresēto paziņojumu un informācijas un no uzņēmējiem saņemto paziņojumu un informācijas saņemšanai, apstrādei, glabāšanai un paziņošanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu;

| g) | uzņēmēju sniegtās informācijas, ko pieprasa Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti, iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu. |
| --- | --- |

g)

uzņēmēju sniegtās informācijas, ko pieprasa Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti, iesniegšanai, apstrādei un glabāšanai saskaņā ar šā protokola 9.c un 9.e pantu un šo pielikumu.

6.   IKS 2 izmanto, lai atbalstītu Līgumslēdzēju Pušu veiktu šā protokola 9.e pantā minēto kopējo drošības un drošuma riska kritēriju un standartu, kā arī kontroles pasākumu un prioritāro kontroles jomu īstenošanas pārraudzību un novērtēšanu.

7.   Uzņēmēju autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu IKS 2 kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot 13. pantā minēto Vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (turpmāk “VLPDP”) platformu.

8.   Līgumslēdzēju Pušu ierēdņu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu saistībā ar piekļūšanu IKS 2 kopīgajiem komponentiem veic, izmantojot Savienības nodrošinātos tīkla pakalpojumus.

9.   Saskaņā ar šā pielikuma 1. pantu uzņēmēju vienotā saskarne ir uzņēmēju piekļuves punkts IKS 2.

10.   Uzņēmēju vienotā saskarne ir sadarbspējīga ar šā panta 12.–14. punktā minēto IKS 2 kopīgo repozitoriju.

11.   Uzņēmēju vienoto saskarni izmanto, lai iesniegtu ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas un paziņojumus par ierašanos, pieprasītu to labojumus un atzīšanu par nederīgiem, tos apstrādātu un glabātu un lai veiktu informācijas apmaiņu starp Līgumslēdzējām Pusēm un uzņēmējiem.

12.   Līgumslēdzējas Puses izmanto IKS 2 kopīgo repozitoriju, lai apstrādātu ievešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņas, labojumu pieprasījumus, atzīšanas par nederīgu pieprasījumus, paziņojumus par ierašanos, informāciju par preču uzrādīšanu, informāciju par riska analīzes pieprasījumiem un rezultātiem, ieteikumus par kontroli, lēmumus par kontroli, kontroles rezultātus un informāciju, ar kuru apmainās ar uzņēmējiem.

13.   Līgumslēdzējas Puses izmanto IKS 2 kopīgo repozitoriju ar statistiku un novērtēšanu saistītos nolūkos, kā arī Līgumslēdzēju Pušu savstarpējai apmaiņai ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijās sniegto informāciju.

14.   IKS 2 kopīgais repozitorijs ir sadarbspējīgs ar uzņēmēju vienoto saskarni, valsts uzņēmēju saskarnēm gadījumos, kad Līgumslēdzējas Puses tās ir izstrādājušas, un ar valsts preču ievešanas sistēmām.

15.   Līgumslēdzējas Puses muitas dienests pirms riska analīzes drošības un drošuma vajadzībām pabeigšanas izmanto kopīgo repozitoriju nolūkā apspriesties ar otras Līgumslēdzējas Puses muitas dienestu atbilstīgi šā protokola 9.c un 9.e pantam un šim pielikumam. Līgumslēdzējas Puses muitas dienests izmanto kopīgo repozitoriju arī nolūkā apspriesties ar otru Līgumslēdzēju Pusi par ieteikto kontroli, par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz ieteikto kontroli, un par rezultātiem, kas iegūti, veicot ar drošību un drošumu saistīto muitas kontroli, atbilstīgi šā protokola 9.c un 9.e pantam un šim pielikumam.

16.   Gadījumos, kad Līgumslēdzējas Puses ir izstrādājušas valsts uzņēmēju saskarni, tā saskaņā ar 1. pantu ir uzņēmēju piekļuves punkts IKS 2, ja iesniegtā informācija ir adresēta Līgumslēdzējai Pusei, kura izmanto valsts uzņēmēju saskarni.

17.   Attiecībā uz ievešanas kopsavilkuma deklarāciju ziņu un paziņojumu par ierašanos iesniegšanu, labojumiem, atzīšanu par nederīgiem, apstrādi un glabāšanu, kā arī informācijas apmaiņu starp Līgumslēdzējām Pusēm un uzņēmējiem uzņēmēji var izvēlēties izmantot valsts uzņēmēju saskarni, ja tā ir izstrādāta, vai uzņēmēju vienoto saskarni.

18.   Valsts uzņēmēju saskarne, ja tā ir izstrādāta, ir sadarbspējīga ar IKS 2 kopīgo repozitoriju.

19.   Ja Norvēģija izstrādā valsts uzņēmēju saskarni, tā par to informē Savienību.

20.   Līgumslēdzēju Pušu muitas dienesti izmanto valsts preču ievešanas sistēmu nolūkā apmainīties ar ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņām, kas iegūtas no šā protokola 9.c pantā minētajām deklarācijām, apmainīties ar informāciju un paziņojumiem ar kopīgo repozitoriju saistībā ar informāciju par jūras kuģa vai gaisa kuģa ierašanos un ar informāciju par preču uzrādīšanu, apstrādāt riska analīzes pieprasījumus, apmainīties ar informāciju, kas saistīta ar riska analīzes rezultātiem, ieteikumiem par kontroli, lēmumiem par kontroli un kontroles rezultātiem, un apstrādāt to.

21.   Valsts preču ievešanas sistēmu izmanto arī gadījumos, kad Līgumslēdzējas Puses muitas dienests pieprasa un saņem no uzņēmējiem papildu informāciju.

22.   Valsts preču ievešanas sistēma ir sadarbspējīga ar kopīgo repozitoriju.

23.   Valsts preču ievešanas sistēma ir sadarbspējīga ar valsts līmenī izstrādātajām sistēmām šā panta 20. punktā minētās informācijas izgūšanai.

12. pants

Importa kontroles sistēmas 2 darbība un apmācība par tās izmantošanu

1.   Kopīgos komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda Savienība. Valsts komponentus izstrādā, testē, ievieš un pārvalda Norvēģija.

2.   Norvēģija nodrošina valsts komponentu sadarbspēju ar kopīgajiem komponentiem.

3.   Savienība veic kopīgo komponentu uzturēšanu, un Norvēģija veic tās valsts komponentu uzturēšanu.

4.   Līgumslēdzējas Puses nodrošina elektronisko sistēmu nepārtrauktu darbību.

5.   Savienība var veikt izmaiņas elektronisko sistēmu kopīgajos komponentos, lai novērstu nepilnības, pievienotu jaunas funkcijas vai mainītu esošās.

6.   Savienība informē Norvēģiju par izmaiņām, kas veiktas kopīgajos komponentos, un par šo komponentu jauninājumiem.

7.   Norvēģija informē Savienību par tādām izmaiņām valsts komponentos un tādiem šo komponentu jauninājumiem, kas var ietekmēt kopīgo komponentu darbību.

8.   Līgumslēdzējas Puses publisko informāciju par šā panta 6. un 7. punktā paredzētajām izmaiņām elektroniskajās sistēmās un šo sistēmu jauninājumiem.

9.   Īslaicīgu IKS 2 darbības traucējumu gadījumā piemēro Līgumslēdzēju Pušu noteikto darbības nepārtrauktības plānu.

10.   Līgumslēdzējas Puses viena otru informē par elektronisko sistēmu nepieejamību, ko izraisījuši īslaicīgi darbības traucējumi.

11.   Savienība atbalsta Norvēģiju, nodrošinot piemērotus apmācības materiālus par elektronisko sistēmu kopīgo komponentu izmantošanu un darbību.

13. pants

Vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta platforma

1.   Vienotā lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (jeb “VLPDP”) platforma nodrošina saziņu starp šā panta 6. punktā minētajām Līgumslēdzēju Pušu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām nolūkā nodrošināt Līgumslēdzēju Pušu ierēdņiem un uzņēmējiem drošu autorizētu piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

2.   VLPDP platformā ir ietverti šādi kopīgie komponenti:

| a) | piekļuves pārvaldības sistēma; |
| --- | --- |

a)

piekļuves pārvaldības sistēma;

| b) | administrācijas pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

b)

administrācijas pārvaldības sistēma.

3.   VLPDP platformu izmanto, lai nodrošinātu šādu personu autentificēšanu un piekļuves verificēšanu:

| a) | uzņēmēji – nolūkā piekļūt IKS 2; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēji – nolūkā piekļūt IKS 2;

| b) | Līgumslēdzēju Pušu ierēdņi – nolūkā piekļūt IKS 2 kopīgajiem komponentiem un uzturēt un pārvaldīt VLPDP platformu. |
| --- | --- |

b)

Līgumslēdzēju Pušu ierēdņi – nolūkā piekļūt IKS 2 kopīgajiem komponentiem un uzturēt un pārvaldīt VLPDP platformu.

4.   Līgumslēdzējas Puses izveido piekļuves pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir mijiedarbībā ar šā panta 6. punktā minētajām Līgumslēdzēju Pušu identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmām validēt piekļuves pieprasījumus, ko VLPDP platformā iesniedz uzņēmēji.

5.   Līgumslēdzējas Puses izveido administrācijas pārvaldības sistēmu, kuras mērķis ir pārvaldīt autentificēšanas un autorizēšanas noteikumus attiecībā uz uzņēmēju identifikācijas datu validēšanu nolūkā nodrošināt piekļuvi elektroniskajām sistēmām.

6.   Līgumslēdzējas Puses izveido identitātes un piekļuves pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu:

| a) | uzņēmēju identifikācijas datu drošu reģistrēšanu un glabāšanu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēju identifikācijas datu drošu reģistrēšanu un glabāšanu;

| b) | drošu apmaiņu ar parakstītiem un šifrētiem uzņēmēju identifikācijas datiem. |
| --- | --- |

b)

drošu apmaiņu ar parakstītiem un šifrētiem uzņēmēju identifikācijas datiem.

14. pants

Datu pārvaldība, īpašnieki un drošība

1.   Līgumslēdzējas Puses nodrošina, ka valsts līmenī reģistrētie dati sakrīt ar kopīgajos komponentos reģistrētajiem datiem un ka tie tiek atjaunināti.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, Līgumslēdzējas Puses nodrošina, ka turpmāk norādītie dati atbilst IKS 2 kopīgajā repozitorijā glabātajiem datiem un tiek atbilstīgi atjaunināti:

| a) | valsts līmenī reģistrēti dati, kurus no valsts preču ievešanas sistēmas nosūta uz kopīgo repozitoriju; |
| --- | --- |

a)

valsts līmenī reģistrēti dati, kurus no valsts preču ievešanas sistēmas nosūta uz kopīgo repozitoriju;

| b) | dati, kas valsts preču ievešanas sistēmā ir saņemti no kopīgā repozitorija. |
| --- | --- |

b)

dati, kas valsts preču ievešanas sistēmā ir saņemti no kopīgā repozitorija.

3.   Uzņēmējs, kas uzņēmēju vienotajā saskarnē paziņo vai reģistrē IKS 2 kopīgo komponentu datus, var šiem datiem piekļūt vai tos apstrādāt.

4.   IKS 2 kopīgo komponentu datiem:

| a) | ko uzņēmējs paziņo Līgumslēdzējai Pusei kopīgajā repozitorijā, izmantojot uzņēmēju vienoto saskarni, kopīgajā repozitorijā var piekļūt un tos var apstrādāt minētā Līgumslēdzēja Puse. Vajadzības gadījumā šī Līgumslēdzēja Puse var piekļūt informācijai arī uzņēmēju vienotajā saskarnē, kur šī informācija ir reģistrēta; |
| --- | --- |

a)

ko uzņēmējs paziņo Līgumslēdzējai Pusei kopīgajā repozitorijā, izmantojot uzņēmēju vienoto saskarni, kopīgajā repozitorijā var piekļūt un tos var apstrādāt minētā Līgumslēdzēja Puse. Vajadzības gadījumā šī Līgumslēdzēja Puse var piekļūt informācijai arī uzņēmēju vienotajā saskarnē, kur šī informācija ir reģistrēta;

| b) | ko Līgumslēdzēja Puse ir paziņojusi vai reģistrējusi kopīgajā repozitorijā, var piekļūt vai tos var apstrādāt minētā Līgumslēdzēja Puse; |
| --- | --- |

b)

ko Līgumslēdzēja Puse ir paziņojusi vai reģistrējusi kopīgajā repozitorijā, var piekļūt vai tos var apstrādāt minētā Līgumslēdzēja Puse;

| c) | kas minēti šā punkta a) un b) apakšpunktā, var piekļūt un tos var apstrādāt arī otra Līgumslēdzēja Puse, ja tā ir iesaistīta riska analīzē un/vai kontroles procesā, ar kuru dati ir saistīti, atbilstīgi šā protokola 9.c un 9.e pantam un šim pielikumam; |
| --- | --- |

c)

kas minēti šā punkta a) un b) apakšpunktā, var piekļūt un tos var apstrādāt arī otra Līgumslēdzēja Puse, ja tā ir iesaistīta riska analīzē un/vai kontroles procesā, ar kuru dati ir saistīti, atbilstīgi šā protokola 9.c un 9.e pantam un šim pielikumam;

| d) | Komisija sadarbībā ar Līgumslēdzējām Pusēm 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 6. punktā minētajos nolūkos var piemērot apstrādi. Šādas apstrādes rezultātiem var piekļūt Komisija un Līgumslēdzējas Puses. |
| --- | --- |

d)

Komisija sadarbībā ar Līgumslēdzējām Pusēm 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 6. punktā minētajos nolūkos var piemērot apstrādi. Šādas apstrādes rezultātiem var piekļūt Komisija un Līgumslēdzējas Puses.

5.   Līgumslēdzējas Puses var piekļūt IKS 2 kopīgā komponenta datiem, kurus kopīgajā repozitorijā ir reģistrējusi Savienība. Minētos datus var apstrādāt Savienība.

6.   Kopīgo komponentu sistēmas īpašniece ir Savienība.

7.   Norvēģijas valsts komponentu sistēmas īpašniece ir Norvēģija.

8.   Savienība nodrošina kopīgo komponentu drošību, un Norvēģija nodrošina tās valsts komponentu drošību.

9.   Iepriekš minētajos nolūkos Līgumslēdzējas Puses veic vismaz pasākumus, kas ir nepieciešami, lai:

| a) | neviena neautorizēta persona nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei; |
| --- | --- |

a)

neviena neautorizēta persona nevarētu piekļūt iekārtām, ko izmanto datu apstrādei;

| b) | novērstu, ka neautorizētas personas ievada, aplūko, maina vai dzēš datus; |
| --- | --- |

b)

novērstu, ka neautorizētas personas ievada, aplūko, maina vai dzēš datus;

| c) | atklātu ikvienu a) un b) apakšpunktā minēto darbību. |
| --- | --- |

c)

atklātu ikvienu a) un b) apakšpunktā minēto darbību.

10.   Līgumslēdzējas Puses viena otru informē par ikvienu darbību, kas varētu izraisīt elektronisko sistēmu drošības pārkāpumu, un ikvienu šāda pārkāpuma aizdomu gadījumu.

11.   Līgumslēdzējas Puses nosaka drošības plānus attiecībā uz visām sistēmām.

12.   IKS 2 komponentos reģistrētos datus glabā vismaz trīs gadus pēc to reģistrēšanas. Līgumslēdzējas Puses var glabāt datus ilgāk kā trīs gadus, ja tā noteikts attiecīgos valsts tiesību aktos.

15. pants

Personas datu apstrāde

Attiecībā uz IKS 2 un VLPDP saistībā ar tajās glabāto personas datu apstrādi

| 1. | Norvēģija un ES dalībvalstis darbojas pārziņu statusā atbilstīgi līguma 14. panta noteikumam. |
| --- | --- |

1.

Norvēģija un ES dalībvalstis darbojas pārziņu statusā atbilstīgi līguma 14. panta noteikumam.

| 2. | Komisija rīkojas kā apstrādātāja un izpilda pienākumus, kas tai šajā sakarā noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (6), bet gadījumos, kad tiek apstrādāti kopējo drošuma un drošības riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritāro kontroles jomu īstenošanas pārraudzības un izvērtēšanas dati, tā rīkojas kā kopīgā pārzine. |
| --- | --- |

2.

Komisija rīkojas kā apstrādātāja un izpilda pienākumus, kas tai šajā sakarā noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (6), bet gadījumos, kad tiek apstrādāti kopējo drošuma un drošības riska kritēriju un standartu, kontroles pasākumu un prioritāro kontroles jomu īstenošanas pārraudzības un izvērtēšanas dati, tā rīkojas kā kopīgā pārzine.

16. pants

Līdzdalība IKS 2 izstrādē, uzturēšanā un pārvaldībā

Savienība nodrošina attiecīgās EBTA valsts ekspertiem iespēju novērotāju statusā piedalīties Muitas ekspertu grupas un attiecīgo darba grupu sanāksmēs, kurās aplūko jautājumus saistībā ar IKS 2 izstrādi, uzturēšanu un pārvaldību. Savienība katrā gadījumā atsevišķi pieņem lēmumu par attiecīgās EBTA valsts ekspertu dalību tādu darba grupu sanāksmēs, kurās ir pārstāvētas tikai dažas ES dalībvalstis un kuras ziņo Muitas ekspertu grupai.

III SADAĻA

17. pants

Finansēšanas kārtība saistībā ar pienākumiem, saistībām un gaidāmajiem rezultātiem, kas izriet no IKS 2 īstenošanas un darbības

Saistībā ar Norvēģijas iekļaušanu IKS 2 lietotāju vidū, kā arī ņemot vērā šā pielikuma II.a nodaļu, šī finansēšanas kārtība (turpmāk “kārtība”) paredz ar IKS 2 saistītas Līgumslēdzēju pušu sadarbības elementus.

| a) | Komisija izstrādās, testēs, ieviesīs, pārvaldīs un darbinās IKS 2 centrālos komponentus, kas ietver uzņēmēju vienoto saskarni un kopīgo repozitoriju (turpmāk “IKS 2 centrālie komponenti”), tostarp lietojumprogrammas un pakalpojumus, kas nepieciešami to darbībai un savstarpējam savienojumam ar IT sistēmām Norvēģijā, piemēram, TAPAS, VLPDP, CCN2ng starpprogrammatūru, un apņemas darīt tos pieejamus Norvēģijai. |
| --- | --- |

a)

Komisija izstrādās, testēs, ieviesīs, pārvaldīs un darbinās IKS 2 centrālos komponentus, kas ietver uzņēmēju vienoto saskarni un kopīgo repozitoriju (turpmāk “IKS 2 centrālie komponenti”), tostarp lietojumprogrammas un pakalpojumus, kas nepieciešami to darbībai un savstarpējam savienojumam ar IT sistēmām Norvēģijā, piemēram, TAPAS, VLPDP, CCN2ng starpprogrammatūru, un apņemas darīt tos pieejamus Norvēģijai.

| b) | Norvēģija izstrādās, testēs, ieviesīs, pārvaldīs un darbinās IKS 2 valsts komponentus. |
| --- | --- |

b)

Norvēģija izstrādās, testēs, ieviesīs, pārvaldīs un darbinās IKS 2 valsts komponentus.

| c) | Norvēģija un Komisija piekrīt kopīgi segt IKS 2 centrālo komponentu izstrādes un vienreizējās izmaksas, kā arī IKS 2 centrālo komponentu darbības izmaksas un minēto komponentu darbībai un savstarpējam savienojumam nepieciešamo saistīto lietojumprogrammu un pakalpojumu izmaksas šādā veidā:






  1) | Komisija izrakstīs Norvēģijai rēķinu par IKS 2 centrālo komponentu izstrādes izmaksu daļu saskaņā ar d) un e) punktu. Izstrādes izmaksas ietver centrālo komponentu programmatūras izstrādi un saistītās infrastruktūras (aparatūras, programmatūras, mitināšanas, licenču u. c.) iegādi un uzstādīšanu. Piešķīruma formula attiecas uz 4 % no visām izmaksām par iepriekš minētajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

Norvēģija un Komisija piekrīt kopīgi segt IKS 2 centrālo komponentu izstrādes un vienreizējās izmaksas, kā arī IKS 2 centrālo komponentu darbības izmaksas un minēto komponentu darbībai un savstarpējam savienojumam nepieciešamo saistīto lietojumprogrammu un pakalpojumu izmaksas šādā veidā:

1)

Komisija izrakstīs Norvēģijai rēķinu par IKS 2 centrālo komponentu izstrādes izmaksu daļu saskaņā ar d) un e) punktu. Izstrādes izmaksas ietver centrālo komponentu programmatūras izstrādi un saistītās infrastruktūras (aparatūras, programmatūras, mitināšanas, licenču u. c.) iegādi un uzstādīšanu. Piešķīruma formula attiecas uz 4 % no visām izmaksām par iepriekš minētajiem pakalpojumiem;

| 2) | maksimālās izstrādes izmaksas nepārsniegs 550 000 (piecsimt piecdesmit tūkstošus) EUR par laidienu; |
| --- | --- |

2)

maksimālās izstrādes izmaksas nepārsniegs 550 000 (piecsimt piecdesmit tūkstošus) EUR par laidienu;

| 3) | Komisija izrakstīs Norvēģijai rēķinu par IKS 2 un TAPAS darbības izmaksu daļu saskaņā f), g) un h) punktu. Darbības izmaksas ietver atbilstības pārbaudi, infrastruktūras (aparatūras, programmatūras, mitināšanas, licenču u. c.), IKS 2 centrālo komponentu un to darbībai un savstarpējam savienojumam nepieciešamo saistīto lietojumprogrammu un pakalpojumu (kvalitātes nodrošināšanas, palīdzības dienesta un IT pakalpojumu pārvaldības dienesta) uzturēšanu. Piešķīruma formula attiecas uz 4 % no visām izmaksām par iepriekš minētajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

3)

Komisija izrakstīs Norvēģijai rēķinu par IKS 2 un TAPAS darbības izmaksu daļu saskaņā f), g) un h) punktu. Darbības izmaksas ietver atbilstības pārbaudi, infrastruktūras (aparatūras, programmatūras, mitināšanas, licenču u. c.), IKS 2 centrālo komponentu un to darbībai un savstarpējam savienojumam nepieciešamo saistīto lietojumprogrammu un pakalpojumu (kvalitātes nodrošināšanas, palīdzības dienesta un IT pakalpojumu pārvaldības dienesta) uzturēšanu. Piešķīruma formula attiecas uz 4 % no visām izmaksām par iepriekš minētajiem pakalpojumiem;

| 4) | ar IKS 2 lietošanu saistītās darbības izmaksas, kas jāsedz Norvēgijai, nepārsniedz 450 000 (četrsimt piecdesmit tūkstošus) EUR gadā; |
| --- | --- |

4)

ar IKS 2 lietošanu saistītās darbības izmaksas, kas jāsedz Norvēgijai, nepārsniedz 450 000 (četrsimt piecdesmit tūkstošus) EUR gadā;

| 5) | valsts komponenta(-u) izstrādes un darbības izmaksas pilnībā sedz Norvēģija; |
| --- | --- |

5)

valsts komponenta(-u) izstrādes un darbības izmaksas pilnībā sedz Norvēģija;

| 6) | Norvēģiju informē par plānotajām izmaksu izmaiņām un par IKS 2 izstrādes galvenajiem elementiem, kas varētu ietekmēt minētās izmaksas. |
| --- | --- |

6)

Norvēģiju informē par plānotajām izmaksu izmaiņām un par IKS 2 izstrādes galvenajiem elementiem, kas varētu ietekmēt minētās izmaksas.

| d) | Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu to izmaksu segšanā, kas saistībā ar IKS 2 centrālo komponentu izstrādi un atbilstības pārbaudi bija radušās pirms šā līguma īstenošanas. Šajā nolūkā:






  1) | Komisija informēs Norvēģiju par aplēsto nepieciešamās iemaksas apmēru attiecībā uz gadiem pirms šā līguma īstenošanas; |
| --- | --- | --- |

d)

Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu to izmaksu segšanā, kas saistībā ar IKS 2 centrālo komponentu izstrādi un atbilstības pārbaudi bija radušās pirms šā līguma īstenošanas. Šajā nolūkā:

1)

Komisija informēs Norvēģiju par aplēsto nepieciešamās iemaksas apmēru attiecībā uz gadiem pirms šā līguma īstenošanas;

| 2) | sākot ar 2021. gada 15. maiju, Komisija IKS 2 izmantošanas pirmajos četros gados līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt ar minētajām iepriekšējām izmaksām saistīto iemaksu pa vienādiem daļmaksājumiem. |
| --- | --- |

2)

sākot ar 2021. gada 15. maiju, Komisija IKS 2 izmantošanas pirmajos četros gados līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt ar minētajām iepriekšējām izmaksām saistīto iemaksu pa vienādiem daļmaksājumiem.

| e) | Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 centrālo komponentu izstrādes izmaksu segšanā. Šajā nolūkā:






  1) | Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 1., 2. un 3. laidiena izstrādes izmaksu segšanā; |
| --- | --- | --- |

e)

Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 centrālo komponentu izstrādes izmaksu segšanā. Šajā nolūkā:

1)

Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 1., 2. un 3. laidiena izstrādes izmaksu segšanā;

| 2) | sākot ar 2021. gada 15. maiju, Komisija līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt tās iemaksu saistībā ar jaunākā laidiena izstrādi, pamatojoties uz Komisijas izdotu pienācīgi dokumentētu debetnotu. |
| --- | --- |

2)

sākot ar 2021. gada 15. maiju, Komisija līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt tās iemaksu saistībā ar jaunākā laidiena izstrādi, pamatojoties uz Komisijas izdotu pienācīgi dokumentētu debetnotu.

| f) | Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 centrālo komponentu darbības izmaksu segšanā. Šajā nolūkā:






  1) | sākot ar 2021. gada 31. jūliju, Komisija līdz katra gada 31. jūlijam informēs Norvēģiju par aplēstajām darbības izmaksām attiecībā uz nākamo gadu un nosūtīs Norvēģijai rakstveidā sagatavotu aplēsi par nepieciešamo iemaksas summu attiecībā uz nākamo gadu. Komisija informēs Norvēģiju tādā pašā veidā un laikā kā visus pārējos IKS 2 dalībniekus, un tā arī ziņos par galvenajiem IKS 2 izstrādes aspektiem; |
| --- | --- | --- |

f)

Norvēģija piekrīt sniegt ieguldījumu IKS 2 centrālo komponentu darbības izmaksu segšanā. Šajā nolūkā:

1)

sākot ar 2021. gada 31. jūliju, Komisija līdz katra gada 31. jūlijam informēs Norvēģiju par aplēstajām darbības izmaksām attiecībā uz nākamo gadu un nosūtīs Norvēģijai rakstveidā sagatavotu aplēsi par nepieciešamo iemaksas summu attiecībā uz nākamo gadu. Komisija informēs Norvēģiju tādā pašā veidā un laikā kā visus pārējos IKS 2 dalībniekus, un tā arī ziņos par galvenajiem IKS 2 izstrādes aspektiem;

| 2) | Komisija tikai līdz 2021. gada 15. maijam prasīs, lai Norvēģija samaksā savu ikgadējo iemaksu par 2020. gada darbības izmaksām 110 000 EUR apmērā, kā arī aplēsto ikgadējo iemaksu par 2021. gadu 280 000 EUR apmērā. Sākot ar 2022. gada 15. maiju, Komisija līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt tās ikgadējo iemaksu par attiecīgo gadu, kā arī atlikuma summu (negatīvu vai pozitīvu) par iepriekšējo gadu, pamatojoties uz Komisijas izdotu pienācīgi dokumentētu debetnotu; |
| --- | --- |

2)

Komisija tikai līdz 2021. gada 15. maijam prasīs, lai Norvēģija samaksā savu ikgadējo iemaksu par 2020. gada darbības izmaksām 110 000 EUR apmērā, kā arī aplēsto ikgadējo iemaksu par 2021. gadu 280 000 EUR apmērā. Sākot ar 2022. gada 15. maiju, Komisija līdz katra gada 15. maijam aicinās Norvēģiju veikt tās ikgadējo iemaksu par attiecīgo gadu, kā arī atlikuma summu (negatīvu vai pozitīvu) par iepriekšējo gadu, pamatojoties uz Komisijas izdotu pienācīgi dokumentētu debetnotu;

| 3) | sākot ar 2022. gada 31. janvāri, Komisija līdz katra gada 31. janvārim:






  — | noskaidros grāmatojumus saistībā ar IKS 2 un TAPAS iepriekšējām ikgadējām darbības izmaksām, pamatojoties uz Norvēģijas jau samaksāto summu salīdzinājumā ar izmaksām, kas Komisijai bija faktiski radušās, un iesniegs Norvēģijai aprēķinu, atspoguļojot izmaksu sadalījumu, kurā norādīti dažādie pakalpojumi un programmatūras nodrošinājums, un |
| --- | --- | --- |

3)

sākot ar 2022. gada 31. janvāri, Komisija līdz katra gada 31. janvārim:

—

noskaidros grāmatojumus saistībā ar IKS 2 un TAPAS iepriekšējām ikgadējām darbības izmaksām, pamatojoties uz Norvēģijas jau samaksāto summu salīdzinājumā ar izmaksām, kas Komisijai bija faktiski radušās, un iesniegs Norvēģijai aprēķinu, atspoguļojot izmaksu sadalījumu, kurā norādīti dažādie pakalpojumi un programmatūras nodrošinājums, un

| — | sniegs Norvēģijai informāciju par faktiskajām ikgadējām izmaksām, t. i., faktiskajām darbības izmaksām, attiecībā uz iepriekšējo gadu. Komisija aprēķinās faktiskās un aplēstās izmaksas saskaņā ar līgumiem, ko tā saskaņā ar spēkā esošajām līgumu piešķiršanas procedūrām ir noslēgusi ar darbuzņēmējiem. |
| --- | --- |

—

sniegs Norvēģijai informāciju par faktiskajām ikgadējām izmaksām, t. i., faktiskajām darbības izmaksām, attiecībā uz iepriekšējo gadu. Komisija aprēķinās faktiskās un aplēstās izmaksas saskaņā ar līgumiem, ko tā saskaņā ar spēkā esošajām līgumu piešķiršanas procedūrām ir noslēgusi ar darbuzņēmējiem.

Tiks aprēķināta faktisko izmaksu un aplēstās summas starpība (negatīvā vai pozitīvā) attiecībā uz iepriekšējo gadu, un tā tiks paziņota Norvēģijai, nosūtot Komisijas sagatavotu aprēķinu. Aprēķinā tiks iekļauta aplēstā ikgadējās iemaksas summa, kā arī starpības (negatīvās vai pozitīvās) summa, abām summām kopā veidojot neto summu, par ko Komisija izrakstīs Norvēģijai rēķinu, izmantojot ikgadējo debetnotu.

| g) | Norvēģija veiks maksājumu pēc debetnotas izdošanas datuma. Visi maksājumi 60 dienu laikā jāpārskaita uz debetnotā norādīto Komisijas bankas kontu. |
| --- | --- |

g)

Norvēģija veiks maksājumu pēc debetnotas izdošanas datuma. Visi maksājumi 60 dienu laikā jāpārskaita uz debetnotā norādīto Komisijas bankas kontu.

| h) | Ja Norvēģija samaksā c) punktā norādītās summas vēlāk nekā g) punktā norādītajā termiņā, Komisijai ir tiesības iekasēt nokavējuma procentus (saskaņā ar procentu likmi, ko Eiropas Centrālā banka atmaksāšanas termiņa dienā piemēro saviem darījumiem euro un kas publicēta Eiropas Savienības
  Oficiālā Vēstneša C sērijā, un kam pieskaita pusotru punktu). Tāda pati likme ir piemērojama Savienības veicamajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

h)

Ja Norvēģija samaksā c) punktā norādītās summas vēlāk nekā g) punktā norādītajā termiņā, Komisijai ir tiesības iekasēt nokavējuma procentus (saskaņā ar procentu likmi, ko Eiropas Centrālā banka atmaksāšanas termiņa dienā piemēro saviem darījumiem euro un kas publicēta Eiropas Savienības
  Oficiālā Vēstneša C sērijā, un kam pieskaita pusotru punktu). Tāda pati likme ir piemērojama Savienības veicamajiem maksājumiem.

| i) | Ja Norvēģija pieprasa īpašus IKS 2 centrālo komponentu pielāgojumus vai jaunus IT produktus IKS 2 centrālajiem komponentiem, lietojumprogrammām vai pakalpojumiem, par šo izmaiņu sākšanu un izpildi noslēdz atsevišķu savstarpēju vienošanos par resursu vajadzībām un izstrādes izmaksām. |
| --- | --- |

i)

Ja Norvēģija pieprasa īpašus IKS 2 centrālo komponentu pielāgojumus vai jaunus IT produktus IKS 2 centrālajiem komponentiem, lietojumprogrammām vai pakalpojumiem, par šo izmaiņu sākšanu un izpildi noslēdz atsevišķu savstarpēju vienošanos par resursu vajadzībām un izstrādes izmaksām.

| j) | Visus Līgumslēdzēju Pušu sagatavotos un uzturētos apmācību materiālus bez maksas dara pieejamus visām pusēm, izmantojot elektroniskus līdzekļus. Norvēģija var kopēt, izplatīt, attēlot un veikt attiecīgo darbu un radīt atvasinātus darbus, pamatojoties uz kopīgotajiem apmācību materiāliem:






  1) | tikai ja tie norāda minēto apmācību materiālu autoru tā, kā noteikts šajos materiālos; |
| --- | --- | --- |

j)

Visus Līgumslēdzēju Pušu sagatavotos un uzturētos apmācību materiālus bez maksas dara pieejamus visām pusēm, izmantojot elektroniskus līdzekļus. Norvēģija var kopēt, izplatīt, attēlot un veikt attiecīgo darbu un radīt atvasinātus darbus, pamatojoties uz kopīgotajiem apmācību materiāliem:

1)

tikai ja tie norāda minēto apmācību materiālu autoru tā, kā noteikts šajos materiālos;

| 2) | tikai nekomerciāliem mērķiem. |
| --- | --- |

2)

tikai nekomerciāliem mērķiem.

| k) | Līgumslēdzējas Puses piekrīt atzīt un izpildīt savus attiecīgos pienākumus saistībā ar IKS 2 centrālo komponentu izmantošanu, kā aprakstīts šajā pielikumā. |
| --- | --- |

k)

Līgumslēdzējas Puses piekrīt atzīt un izpildīt savus attiecīgos pienākumus saistībā ar IKS 2 centrālo komponentu izmantošanu, kā aprakstīts šajā pielikumā.

| l) | Ja pastāv nopietnas bažas par šā pielikuma vai IKS 2 pienācīgu darbību, viena vai otra Līgumslēdzēja Puse var apturēt kārtības piemērošanu ar noteikumu, ka otra Līgumslēdzēja Puse par to ir rakstiski informēta trīs mēnešus iepriekš. |
| --- | --- |

l)

Ja pastāv nopietnas bažas par šā pielikuma vai IKS 2 pienācīgu darbību, viena vai otra Līgumslēdzēja Puse var apturēt kārtības piemērošanu ar noteikumu, ka otra Līgumslēdzēja Puse par to ir rakstiski informēta trīs mēnešus iepriekš.

IV SADAĻA

Izvešanas kopsavilkuma deklarācija

Izvešanas kopsavilkuma deklarācija

18. pants

Izvešanas kopsavilkuma deklarācijas forma un saturs

1.   Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz, izmantojot datu apstrādes līdzekli. Var izmantot tirdzniecības, ostas vai pārvadājuma dokumentus, ja tajos ir vajadzīgās ziņas.

2.   Izvešanas kopsavilkuma deklarācijā sniedz ziņas, kas attiecībā uz šo deklarāciju ir noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 B pielikuma 3. nodaļas A1 un A2 slejā, un nodrošina minēto ziņu atbilstību Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 B pielikumā noteiktajiem attiecīgajiem formātiem, kodiem un kardinalitātēm. Deklarāciju aizpilda saskaņā ar iepriekš minētajos pielikumos sniegtajām piezīmēm. Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju autentificē persona, kas to aizpildīja.

3.   Muitas dienesti atļauj iesniegt izvešanas kopsavilkuma deklarāciju papīra dokumenta formā vai atļauj izmantot jebkuru citu līdzekli, kas to aizstāj saskaņā ar vienošanos muitas dienestu starpā, tikai šādos apstākļos:

| a) | ja nedarbojas muitas dienestu datorizētā sistēma; |
| --- | --- |

a)

ja nedarbojas muitas dienestu datorizētā sistēma;

| b) | ja personas, kas iesniedz izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, elektroniskais pieteikums nedarbojas – ar noteikumu, ka muitas dienesti piemēro tāda paša līmeņa riska pārvaldību kā izvešanas kopsavilkuma deklarācijām, kas iesniegtas, izmantojot datu apstrādes līdzekli. Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, kas noformēta papīra formā, paraksta persona, kas to aizpildīja. Šādām izvešanas kopsavilkuma deklarācijām papīra formā vajadzības gadījumā pievieno kravas sarakstus vai citus atbilstīgus sarakstus, kā arī tajās ietver informāciju, kas minēta 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

ja personas, kas iesniedz izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, elektroniskais pieteikums nedarbojas – ar noteikumu, ka muitas dienesti piemēro tāda paša līmeņa riska pārvaldību kā izvešanas kopsavilkuma deklarācijām, kas iesniegtas, izmantojot datu apstrādes līdzekli. Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, kas noformēta papīra formā, paraksta persona, kas to aizpildīja. Šādām izvešanas kopsavilkuma deklarācijām papīra formā vajadzības gadījumā pievieno kravas sarakstus vai citus atbilstīgus sarakstus, kā arī tajās ietver informāciju, kas minēta 2. punktā.

4.   Katra Līgumslēdzēja Puse nosaka nosacījumus un procedūras, saskaņā ar kurām persona, kas iesniedz izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, pēc tās iesniegšanas var labot vienu vai vairākas deklarācijā sniegtās ziņas.

19. pants

Atbrīvojums no pienākuma iesniegt izvešanas kopsavilkuma deklarāciju

1.   Izvešanas kopsavilkuma deklarācija nav jāiesniedz par šādām precēm:

| a) | elektroenerģija; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģija;

| b) | preces, ko izved pa cauruļvadiem; |
| --- | --- |

b)

preces, ko izved pa cauruļvadiem;

| c) | korespondences priekšmeti; |
| --- | --- |

c)

korespondences priekšmeti;

| d) | preces pasta sūtījumos; |
| --- | --- |

d)

preces pasta sūtījumos;

| e) | preces, attiecībā uz kurām pieļaujama mutiska muitas deklarācija vai kuras tiek deklarētas, vienkārši šķērsojot robežu, saskaņā ar Līgumslēdzēju Pušu pieņemtajiem tiesību aktiem, izņemot paletes, konteinerus, transportlīdzekļus, kā arī minētajiem priekšmetiem paredzētas rezerves daļas, palīgierīces un aprīkojumu, ko pārvadā uz pārvadājuma līguma pamata; |
| --- | --- |

e)

preces, attiecībā uz kurām pieļaujama mutiska muitas deklarācija vai kuras tiek deklarētas, vienkārši šķērsojot robežu, saskaņā ar Līgumslēdzēju Pušu pieņemtajiem tiesību aktiem, izņemot paletes, konteinerus, transportlīdzekļus, kā arī minētajiem priekšmetiem paredzētas rezerves daļas, palīgierīces un aprīkojumu, ko pārvadā uz pārvadājuma līguma pamata;

| f) | preces, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā; |
| --- | --- |

f)

preces, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā;

| g) | preces, kurām noformētas ATA un CPD karnetes; |
| --- | --- |

g)

preces, kurām noformētas ATA un CPD karnetes;

| h) | preces, kurām ir atbrīvojums saskaņā ar 1961. gada 18. aprīļa Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām, 1963. gada 24. aprīļa Vīnes konvenciju par konsulārajām attiecībām vai citām konsulārām konvencijām, vai saskaņā ar 1969. gada 16. decembra Ņujorkas konvenciju par īpašām misijām; |
| --- | --- |

h)

preces, kurām ir atbrīvojums saskaņā ar 1961. gada 18. aprīļa Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām, 1963. gada 24. aprīļa Vīnes konvenciju par konsulārajām attiecībām vai citām konsulārām konvencijām, vai saskaņā ar 1969. gada 16. decembra Ņujorkas konvenciju par īpašām misijām;

| i) | ieroči un militārais aprīkojums, ko no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas izved tādas iestādes, kuras atbild par Līgumslēdzēju Pušu militāro aizsardzību, un ko izved militārajā transportā vai transportā, kuru izmanto tikai militāro iestāžu vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

ieroči un militārais aprīkojums, ko no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas izved tādas iestādes, kuras atbild par Līgumslēdzēju Pušu militāro aizsardzību, un ko izved militārajā transportā vai transportā, kuru izmanto tikai militāro iestāžu vajadzībām;

| j) | šādas preces, kas izvestas no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas tieši uz tādām atkrastes iekārtām, kuras darbina persona, kas veic uzņēmējdarbību Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijā:






  1) | preces, ko paredzēts izmantot atkrastes iekārtu celtniecībai, labošanai, apkopei vai pārveidošanai; |
| --- | --- | --- |

j)

šādas preces, kas izvestas no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas tieši uz tādām atkrastes iekārtām, kuras darbina persona, kas veic uzņēmējdarbību Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijā:

1)

preces, ko paredzēts izmantot atkrastes iekārtu celtniecībai, labošanai, apkopei vai pārveidošanai;

| 2) | preces, ko paredzēts izmantot atkrastes iekārtu aprīkošanai; |
| --- | --- |

2)

preces, ko paredzēts izmantot atkrastes iekārtu aprīkošanai;

| 3) | pārtikas preču krājumi, ko paredzēts lietot vai patērēt uz atkrastes iekārtām; |
| --- | --- |

3)

pārtikas preču krājumi, ko paredzēts lietot vai patērēt uz atkrastes iekārtām;

| k) | preces, ko pārvadā, izmantojot NATO veidlapu 302, kā paredzēts 1951. gada 19. jūnijā Londonā parakstītajā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu nolīgumā par to bruņoto spēku statusu, vai izmantojot ES veidlapu 302, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 1. panta 51) punktā; |
| --- | --- |

k)

preces, ko pārvadā, izmantojot NATO veidlapu 302, kā paredzēts 1951. gada 19. jūnijā Londonā parakstītajā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstu nolīgumā par to bruņoto spēku statusu, vai izmantojot ES veidlapu 302, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 1. panta 51) punktā;

| l) | preces, kuras piegādā, lai tās kā daļas vai piederumus iebūvētu kuģos vai gaisa kuģos, preces kuģu vai gaisa kuģu dzinēju, tehnikas un cita aprīkojuma darbināšanai, kā arī pārtika un citi priekšmeti, ko paredzēts patērēt vai pārdot uz kuģa vai gaisa kuģa; |
| --- | --- |

l)

preces, kuras piegādā, lai tās kā daļas vai piederumus iebūvētu kuģos vai gaisa kuģos, preces kuģu vai gaisa kuģu dzinēju, tehnikas un cita aprīkojuma darbināšanai, kā arī pārtika un citi priekšmeti, ko paredzēts patērēt vai pārdot uz kuģa vai gaisa kuģa;

| m) | mājsaimniecības priekšmeti, kā definēts attiecīgo Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, ja tos nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata; |
| --- | --- |

m)

mājsaimniecības priekšmeti, kā definēts attiecīgo Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, ja tos nepārvadā uz pārvadājuma līguma pamata;

| n) | preces, kas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām nosūtītas uz Seūtu un Meliļu, Helgolandi, Sanmarīno Republiku, Vatikāna Pilsētvalsti, Liviņo pašvaldībām un Šveices muitas eksklāviem Samnaun un Sampuoir; |
| --- | --- |

n)

preces, kas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām nosūtītas uz Seūtu un Meliļu, Helgolandi, Sanmarīno Republiku, Vatikāna Pilsētvalsti, Liviņo pašvaldībām un Šveices muitas eksklāviem Samnaun un Sampuoir;

| o) | preces, ko pārvadā kuģos, kuri pārvietojas starp Līgumslēdzēju Pušu ostām, starplaikā nepiestājot nevienā ostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām; |
| --- | --- |

o)

preces, ko pārvadā kuģos, kuri pārvietojas starp Līgumslēdzēju Pušu ostām, starplaikā nepiestājot nevienā ostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām;

| p) | preces, ko pārvadā gaisa kuģos, kuri pārvietojas starp Līgumslēdzēju Pušu lidostām, starplaikā nenolaižoties nevienā lidostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām. |
| --- | --- |

p)

preces, ko pārvadā gaisa kuģos, kuri pārvietojas starp Līgumslēdzēju Pušu lidostām, starplaikā nenolaižoties nevienā lidostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām.

2.   Izvešanas kopsavilkuma deklarācija nav jāiesniedz gadījumos, kas paredzēti starptautiskā nolīgumā starp Līgumslēdzēju Pusi un trešo valsti drošības jomā, ievērojot šā protokola 9.b panta 3. punktā paredzēto procedūru.

3.   Līgumslēdzējas Puses nepieprasa preču izvešanas kopsavilkuma deklarāciju šādos gadījumos:

| a) | ja kuģis, ar ko pārvadā preces starp Līgumslēdzēju Pušu ostām, piestāj ostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un preces minētajā ostā netiek izkrautas no kuģa; |
| --- | --- |

a)

ja kuģis, ar ko pārvadā preces starp Līgumslēdzēju Pušu ostām, piestāj ostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un preces minētajā ostā netiek izkrautas no kuģa;

| b) | ja gaisa kuģis, ar ko pārvadā preces starp Līgumslēdzēju Pušu lidostām, nolaižas lidostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un preces minētajā lidostā netiek izkrautas no gaisa kuģa; |
| --- | --- |

b)

ja gaisa kuģis, ar ko pārvadā preces starp Līgumslēdzēju Pušu lidostām, nolaižas lidostā ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un preces minētajā lidostā netiek izkrautas no gaisa kuģa;

| c) | ja ostā vai lidostā preces neizkrauj no transportlīdzekļa, ar ko tās ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās un ar ko tās izvedīs no minētajām teritorijām; |
| --- | --- |

c)

ja ostā vai lidostā preces neizkrauj no transportlīdzekļa, ar ko tās ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās un ar ko tās izvedīs no minētajām teritorijām;

| d) | ja preces tika iekrautas iepriekšējā ostā vai lidostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās, kur tika iesniegta izvešanas kopsavilkuma deklarācija vai kur bija piemērojams atbrīvojums no pienākuma iesniegt pirmsizvešanas deklarāciju, un paliek tajā transportlīdzeklī, ar ko tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām; |
| --- | --- |

d)

ja preces tika iekrautas iepriekšējā ostā vai lidostā Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās, kur tika iesniegta izvešanas kopsavilkuma deklarācija vai kur bija piemērojams atbrīvojums no pienākuma iesniegt pirmsizvešanas deklarāciju, un paliek tajā transportlīdzeklī, ar ko tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām;

| e) | ja tādas preces, kas atrodas pagaidu uzglabāšanā vai kam piemērota brīvās zonas procedūra, no transportlīdzekļa, ar ko tās ievestas pagaidu uzglabāšanas vietā vai brīvajā zonā, tās pašas muitas iestādes uzraudzībā pārkrauj kuģī, gaisa kuģī vai dzelzceļa vagonos, ar ko tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  1) | pārkraušana ir uzsākta 14 dienu laikā no preču uzrādīšanas saskaņā ar attiecīgās Līgumslēdzējas Puses tiesību aktiem vai izņēmuma gadījumos – ilgākā laikā, ko atļāvuši muitas dienesti tādos gadījumos, kad 14 dienu laikposms konkrētajos apstākļos nav bijis pietiekams; |
| --- | --- | --- |

e)

ja tādas preces, kas atrodas pagaidu uzglabāšanā vai kam piemērota brīvās zonas procedūra, no transportlīdzekļa, ar ko tās ievestas pagaidu uzglabāšanas vietā vai brīvajā zonā, tās pašas muitas iestādes uzraudzībā pārkrauj kuģī, gaisa kuģī vai dzelzceļa vagonos, ar ko tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

1)

pārkraušana ir uzsākta 14 dienu laikā no preču uzrādīšanas saskaņā ar attiecīgās Līgumslēdzējas Puses tiesību aktiem vai izņēmuma gadījumos – ilgākā laikā, ko atļāvuši muitas dienesti tādos gadījumos, kad 14 dienu laikposms konkrētajos apstākļos nav bijis pietiekams;

| 2) | muitas dienestiem ir pieejama informācija par precēm; |
| --- | --- |

2)

muitas dienestiem ir pieejama informācija par precēm;

| 3) | pārvadātājam nav informācijas par preču galamērķa un saņēmēja maiņu; |
| --- | --- |

3)

pārvadātājam nav informācijas par preču galamērķa un saņēmēja maiņu;

| f) | ja preces ir ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās, bet kompetentais muitas dienests tās nav pieņēmis, un tās ir nekavējoties nosūtītas atpakaļ uz eksportētājvalsti. |
| --- | --- |

f)

ja preces ir ievestas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās, bet kompetentais muitas dienests tās nav pieņēmis, un tās ir nekavējoties nosūtītas atpakaļ uz eksportētājvalsti.

20. pants

Izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas vieta

1.   Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz tās Līgumslēdzējas Puses kompetentajā muitas iestādē, kuras muitas teritorijā veic to preču izvešanas formalitātes, kuras paredzēts izvest uz trešām valstīm. Tomēr muitas eksporta deklarāciju, kas izmantota kā izvešanas kopsavilkuma deklarācija, iesniedz tās Līgumslēdzējas Puses kompetentajā iestādē, kuras muitas teritorijā tiek veiktas formalitātes eksportam uz trešo valsti. Abos gadījumos kompetentā iestāde veic ar drošību un drošumu saistīto riska analīzi, pamatojoties uz deklarācijā sniegtajiem datiem, kā arī ar drošību un drošumu saistīto muitas kontroli, ko uzskata par nepieciešamu.

2.   Ja preces izved no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas uz trešo valsti, šķērsojot otras Līgumslēdzējas Puses muitas teritoriju, un ja pēc eksporta formalitātēm veic tranzīta procedūru atbilstīgi Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru, 18. panta 2. punktā minēto datu pārsūtīšanai otras Līgumslēdzējas Puses kompetentajām iestādēm izmanto NCTS.

Šādā gadījumā pirmās Līgumslēdzējas Puses muitas iestāde dara pieejamus tās veiktās ar drošību un drošumu saistītās muitas kontroles rezultātus otras Līgumslēdzējas Puses muitas dienestam, ja:

| a) | muitas dienests novērtē, ka risks ir ievērojams un jāveic muitas kontrole, un kontroles rezultātos tiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku; vai |
| --- | --- |

a)

muitas dienests novērtē, ka risks ir ievērojams un jāveic muitas kontrole, un kontroles rezultātos tiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku; vai

| b) | kontroles rezultātos netiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku, bet attiecīgais muitas dienests uzskata, ka pastāv liela riska iespējamība citur Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; vai |
| --- | --- |

b)

kontroles rezultātos netiek konstatēts, ka ir noticis gadījums, kas rada risku, bet attiecīgais muitas dienests uzskata, ka pastāv liela riska iespējamība citur Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās; vai

| c) | tas ir nepieciešams līgumā paredzēto noteikumu vienotai piemērošanai. |
| --- | --- |

c)

tas ir nepieciešams līgumā paredzēto noteikumu vienotai piemērošanai.

Līgumslēdzējas puses šā protokola 9.e panta 3. punktā minētajā sistēmā apmainās ar informāciju par šā punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem riskiem.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja preces izved no Līgumslēdzējas Puses muitas teritorijas uz trešo valsti, šķērsojot otras Līgumslēdzējas Puses muitas teritoriju, un pēc eksporta formalitātēm neveic tranzīta procedūru atbilstīgi Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru, izvešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz tieši otras Līgumslēdzējas Puses kompetentajā izvešanas muitas iestādē, ja preces galu galā izved uz trešo valsti.

21. pants

Izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas termiņi

1.   Izvešanas kopsavilkuma deklarāciju iesniedz šādos termiņos:

| a) | jūras pārvadājumu gadījumā:






  1) | konteinerkravu pārvadājumiem, izņemot 2. un 3. punktā minētos gadījumus, – vismaz 24 stundas pirms preču iekraušanas tajā kuģī, kurš tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām; |
| --- | --- | --- |

a)

jūras pārvadājumu gadījumā:

1)

konteinerkravu pārvadājumiem, izņemot 2. un 3. punktā minētos gadījumus, – vismaz 24 stundas pirms preču iekraušanas tajā kuģī, kurš tās izvedīs no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām;

| 2) | konteinerkravu pārvadājumiem starp Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un Grenlandi, Fēru salām, Islandi vai Baltijas jūras, Ziemeļjūras, Melnās jūras vai Vidusjūras ostām, visām Marokas ostām un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ostām, izņemot Ziemeļīrijas ostas, Normandijas salu un Menas Salas ostām – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas; |
| --- | --- |

2)

konteinerkravu pārvadājumiem starp Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām un Grenlandi, Fēru salām, Islandi vai Baltijas jūras, Ziemeļjūras, Melnās jūras vai Vidusjūras ostām, visām Marokas ostām un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ostām, izņemot Ziemeļīrijas ostas, Normandijas salu un Menas Salas ostām – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas;

| 3) | tādiem konteinerkravu pārvadājumiem starp Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeiru vai Kanāriju salām un teritoriju ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām, kuros viens reiss ilgst mazāk par 24 stundām, – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas; |
| --- | --- |

3)

tādiem konteinerkravu pārvadājumiem starp Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeiru vai Kanāriju salām un teritoriju ārpus Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām, kuros viens reiss ilgst mazāk par 24 stundām, – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas;

| 4) | tādiem pārvadājumiem, kas nav konteinerkravu pārvadājumi, – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas; |
| --- | --- |

4)

tādiem pārvadājumiem, kas nav konteinerkravu pārvadājumi, – vismaz divas stundas pirms izbraukšanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas ostas;

| b) | gaisa pārvadājumiem – vismaz 30 minūtes pirms izlidošanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas lidostas; |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadājumiem – vismaz 30 minūtes pirms izlidošanas no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijās esošas lidostas;

| c) | autoceļu pārvadājumiem un iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem – vismaz vienu stundu pirms tam, kad precēm jāatstāj Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas; |
| --- | --- |

c)

autoceļu pārvadājumiem un iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem – vismaz vienu stundu pirms tam, kad precēm jāatstāj Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas;

| d) | dzelzceļa pārvadājumiem:






  1) | ja vilciena kustība no pēdējās vilciena sastāva formēšanas stacijas līdz izvešanas muitas iestādei ilgst mazāk nekā divas stundas, – vismaz vienu stundu pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir izvešanas muitas iestādes kompetencē; |
| --- | --- | --- |

d)

dzelzceļa pārvadājumiem:

1)

ja vilciena kustība no pēdējās vilciena sastāva formēšanas stacijas līdz izvešanas muitas iestādei ilgst mazāk nekā divas stundas, – vismaz vienu stundu pirms preču ierašanās tajā vietā, kura ir izvešanas muitas iestādes kompetencē;

| 2) | visos citos gadījumos – vismaz divas stundas pirms tam, kad precēm jāatstāj Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas. |
| --- | --- |

2)

visos citos gadījumos – vismaz divas stundas pirms tam, kad precēm jāatstāj Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas.

2.   Šādos gadījumos izvešanas kopsavilkuma deklarācijas iesniegšanas termiņš ir termiņš, ko piemēro tam aktīvajam transportlīdzeklim, kuru izmanto pārvadājumam ārā no Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijām:

| a) | ja preces izvešanas muitas iestādē ir nogādātas ar citu transportlīdzekli, no kura tās tiek pārkrautas pirms Līgumslēdzēju Pušu muitas teritoriju atstāšanas (intermodālie pārvadājumi); |
| --- | --- |

a)

ja preces izvešanas muitas iestādē ir nogādātas ar citu transportlīdzekli, no kura tās tiek pārkrautas pirms Līgumslēdzēju Pušu muitas teritoriju atstāšanas (intermodālie pārvadājumi);

| b) | ja preces izvešanas muitas iestādē ir nogādātas ar tādu transportlīdzekli, kurš Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas atstāj, atrodoties uz aktīvā transportlīdzekļa (kombinētie pārvadājumi). |
| --- | --- |

b)

ja preces izvešanas muitas iestādē ir nogādātas ar tādu transportlīdzekli, kurš Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijas atstāj, atrodoties uz aktīvā transportlīdzekļa (kombinētie pārvadājumi).

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos termiņus nepiemēro nepārvaramas varas gadījumos.

4.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta katra Līgumslēdzēja Puse var noteikt atšķirīgus termiņus:

| — | to pārvadājumu gadījumā, kas minēti 20. panta 2. punktā, lai varētu veikt uzticamu riska analīzi un pārtvert sūtījumus nolūkā veikt ar drošību un drošumu saistītas muitas pārbaudes; |
| --- | --- |

—

to pārvadājumu gadījumā, kas minēti 20. panta 2. punktā, lai varētu veikt uzticamu riska analīzi un pārtvert sūtījumus nolūkā veikt ar drošību un drošumu saistītas muitas pārbaudes;

| — | starptautiska nolīguma par drošību gadījumā, kas noslēgts starp šo Līgumslēdzēju Pusi un trešo valsti, ievērojot šā protokola 9.b panta 3. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

—

starptautiska nolīguma par drošību gadījumā, kas noslēgts starp šo Līgumslēdzēju Pusi un trešo valsti, ievērojot šā protokola 9.b panta 3. punktā paredzēto procedūru.

II PIELIKUMS

ATZĪTAIS UZŅĒMĒJS

I SADAĻA

Atzītā uzņēmēja statusa piešķiršana

1. pants

Vispārīgi noteikumi

Atzītā uzņēmēja statusu piešķir, ievērojot šādus kritērijus:

| a) | nav tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu, tostarp nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

a)

nav tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu nopietnu vai atkārtotu pārkāpumu, tostarp nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību;

| b) | pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis augsta līmeņa kontroli pār savām darbībām un preču plūsmu, izmantojot komerciālās un attiecīgos gadījumos pārvadājumu uzskaites pārvaldības sistēmu, kas ļauj veikt pienācīgu muitas kontroli; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis augsta līmeņa kontroli pār savām darbībām un preču plūsmu, izmantojot komerciālās un attiecīgos gadījumos pārvadājumu uzskaites pārvaldības sistēmu, kas ļauj veikt pienācīgu muitas kontroli;

| c) | finansiāla maksātspēja, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā darījumdarbības veida specifiku; |
| --- | --- |

c)

finansiāla maksātspēja, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā darījumdarbības veida specifiku;

| d) | pienācīgi drošības un drošuma standarti, ko uzskata par izpildītiem, ja pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis, ka veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu drošību un drošumu starptautiskajā piegādes ķēdē, tostarp tādās jomās kā fiziska integritāte un piekļuves kontrole, loģistikas procesi un darbības ar specifiskiem preču veidiem, personāls un darījumdarbības partneru izvēle. |
| --- | --- |

d)

pienācīgi drošības un drošuma standarti, ko uzskata par izpildītiem, ja pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis, ka veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu drošību un drošumu starptautiskajā piegādes ķēdē, tostarp tādās jomās kā fiziska integritāte un piekļuves kontrole, loģistikas procesi un darbības ar specifiskiem preču veidiem, personāls un darījumdarbības partneru izvēle.

2. pants

Atbilstība

1.   Kritēriju, kas noteikts 1. panta a) punktā, uzskata par izpildītu, ja:

| a) | administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā būtu secināts, ka kāda no b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi tiesību aktu muitas jomā vai nodokļu noteikumu nopietnu pārkāpumu vai atkārtotu pārkāpumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, un |
| --- | --- |

a)

administratīva vai tiesu iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kurā būtu secināts, ka kāda no b) apakšpunktā minētajām personām pēdējo trīs gadu laikā ir izdarījusi tiesību aktu muitas jomā vai nodokļu noteikumu nopietnu pārkāpumu vai atkārtotu pārkāpumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, un

| b) | neviena no turpmāk minētajām personām attiecīgā gadījumā nav izdarījusi smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību:






  1) | pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- | --- |

b)

neviena no turpmāk minētajām personām attiecīgā gadījumā nav izdarījusi smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīts ar tās saimniecisko darbību, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību:

1)

pieteikuma iesniedzējs;

| 2) | par pieteikuma iesniedzēja muitas jautājumiem atbildīgais(-ie) darbinieks(-i); un |
| --- | --- |

2)

par pieteikuma iesniedzēja muitas jautājumiem atbildīgais(-ie) darbinieks(-i); un

| 3) | par pieteikuma iesniedzēju atbildīgā(-ās) persona(-as) vai persona(-as), kura(-as) veic pieteikuma iesniedzēja vadības kontroli. |
| --- | --- |

3)

par pieteikuma iesniedzēju atbildīgā(-ās) persona(-as) vai persona(-as), kura(-as) veic pieteikuma iesniedzēja vadības kontroli.

2.   Tomēr 1. panta a) punktā minēto kritēriju var uzskatīt par izpildītu, ja muitas dienests, kurš ir kompetents pieņemt lēmumu, uzskata pārkāpumu par maznozīmīgu attiecībā pret saistīto muitas operāciju skaitu vai apjomu un ja muitas dienestam nerodas šaubas par pieteikuma iesniedzēja labticību.

3.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunkta 3. punktā minētā persona, kas nav pieteikuma iesniedzēja, veic uzņēmējdarbību vai tai ir pastāvīga dzīvesvieta trešā valstī, tad muitas dienests, kurš ir kompetents pieņemt lēmumu, novērtē 1. panta a) punktā minētā kritērija izpildi, pamatojoties uz tam pieejamo uzskaiti un informāciju.

4.   Ja pieteikuma iesniedzējs uzņēmējdarbību ir veicis mazāk nekā trīs gadus, muitas dienests, kurš ir kompetents pieņemt lēmumu, novērtē 1. panta a) punktā noteiktā kritērija izpildi, pamatojoties uz tam pieejamo uzskaiti un informāciju.

3. pants

Atbilstoša komerciālās un pārvadājumu uzskaites pārvaldības sistēma

Kritēriju, kas noteikts 1. panta b) punktā, uzskata par izpildītu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pieteikuma iesniedzējs uztur grāmatvedības sistēmu, kas ir saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kurus piemēro Līgumslēdzēju Pušu valstīs, kur tiek veikta uzskaite, dod iespēju veikt uz auditu balstītu muitas kontroli un glabā vēsturiskos datus, nodrošinot audita izsekojamību no brīža, kad dati tiek ievadīti datnē; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs uztur grāmatvedības sistēmu, kas ir saskaņā ar vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, kurus piemēro Līgumslēdzēju Pušu valstīs, kur tiek veikta uzskaite, dod iespēju veikt uz auditu balstītu muitas kontroli un glabā vēsturiskos datus, nodrošinot audita izsekojamību no brīža, kad dati tiek ievadīti datnē;

| b) | uzskaites dati, ko muitas vajadzībām glabā pieteikuma iesniedzējs, ir integrēti pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, vai, izmantojot grāmatvedības sistēmu, ir iespējams veikt šo uzskaites datu kontrolpārbaudi; |
| --- | --- |

b)

uzskaites dati, ko muitas vajadzībām glabā pieteikuma iesniedzējs, ir integrēti pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, vai, izmantojot grāmatvedības sistēmu, ir iespējams veikt šo uzskaites datu kontrolpārbaudi;

| c) | pieteikuma iesniedzējs muitas dienestam nodrošina fizisku piekļuvi tā grāmatvedības sistēmām un vajadzības gadījumā tā komerciālajām un pārvadājumu uzskaitēm; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzējs muitas dienestam nodrošina fizisku piekļuvi tā grāmatvedības sistēmām un vajadzības gadījumā tā komerciālajām un pārvadājumu uzskaitēm;

| d) | pieteikuma iesniedzējs muitas dienestam nodrošina elektronisku piekļuvi tā grāmatvedības sistēmām un vajadzības gadījumā tā komerciālajām un pārvadājumu uzskaitēm, ja šādas sistēmas vai uzskaites dati tiek glabāti elektroniski; |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzējs muitas dienestam nodrošina elektronisku piekļuvi tā grāmatvedības sistēmām un vajadzības gadījumā tā komerciālajām un pārvadājumu uzskaitēm, ja šādas sistēmas vai uzskaites dati tiek glabāti elektroniski;

| e) | pieteikuma iesniedzējs nodrošina administratīvu organizāciju, kas atbilst uzņēmuma veidam un lielumam un kas ir piemērota preču plūsmas vadībai, un nodrošina iekšējas pārbaudes, ar kuru palīdzību ir iespējams novērst, noteikt un labot kļūdas un novērst un noteikt nelikumīgus vai neatbilstīgus darījumus; |
| --- | --- |

e)

pieteikuma iesniedzējs nodrošina administratīvu organizāciju, kas atbilst uzņēmuma veidam un lielumam un kas ir piemērota preču plūsmas vadībai, un nodrošina iekšējas pārbaudes, ar kuru palīdzību ir iespējams novērst, noteikt un labot kļūdas un novērst un noteikt nelikumīgus vai neatbilstīgus darījumus;

| f) | attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir atbilstošas procedūras tādu licenču un atļauju apstrādei, kuras ir piešķirtas saskaņā ar tirdzniecības politikas pasākumiem vai saistībā ar lauksaimniecības produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir atbilstošas procedūras tādu licenču un atļauju apstrādei, kuras ir piešķirtas saskaņā ar tirdzniecības politikas pasākumiem vai saistībā ar lauksaimniecības produktu tirdzniecību;

| g) | pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir atbilstošas procedūras reģistru un informācijas arhivēšanai un aizsardzībai pret informācijas nozaudēšanu; |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir atbilstošas procedūras reģistru un informācijas arhivēšanai un aizsardzībai pret informācijas nozaudēšanu;

| h) | pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka attiecīgajiem darbiniekiem ir uzdots informēt muitas dienestus, ja tiek konstatētas izpildes grūtības, un izveido procedūras muitas dienestu informēšanai par šādām grūtībām; |
| --- | --- |

h)

pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka attiecīgajiem darbiniekiem ir uzdots informēt muitas dienestus, ja tiek konstatētas izpildes grūtības, un izveido procedūras muitas dienestu informēšanai par šādām grūtībām;

| i) | pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis attiecīgus informācijas tehnoloģiju drošības pasākumus, lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja datorsistēmu pret neatļautu ielaušanos un nodrošinātu pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas saglabāšanu; |
| --- | --- |

i)

pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis attiecīgus informācijas tehnoloģiju drošības pasākumus, lai aizsargātu pieteikuma iesniedzēja datorsistēmu pret neatļautu ielaušanos un nodrošinātu pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas saglabāšanu;

| j) | attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis atbilstošas procedūras ievešanas un izvešanas licenču apstrādei saistībā ar aizliegumiem un ierobežojumiem, tostarp pasākumus preču, uz kurām attiecas aizliegumi vai ierobežojumi, atšķiršanai no citām precēm, un pasākumus atbilstības nodrošināšanai minētajiem aizliegumiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis atbilstošas procedūras ievešanas un izvešanas licenču apstrādei saistībā ar aizliegumiem un ierobežojumiem, tostarp pasākumus preču, uz kurām attiecas aizliegumi vai ierobežojumi, atšķiršanai no citām precēm, un pasākumus atbilstības nodrošināšanai minētajiem aizliegumiem un ierobežojumiem.

4. pants

Finansiāla maksātspēja

1.   Kritēriju, kas noteikts 1. panta c) punktā, uzskata par izpildītu, ja pieteikuma iesniedzējs atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | pret pieteikuma iesniedzēju nav uzsākta bankrota procedūra; |
| --- | --- |

a)

pret pieteikuma iesniedzēju nav uzsākta bankrota procedūra;

| b) | pēdējo trīs gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis savas finansiālās saistības attiecībā uz tādu muitas nodokļu un jebkuru citu maksājumu samaksu, ko iekasē par preču importu vai eksportu vai kas ir saistīti ar preču importu vai eksportu; |
| --- | --- |

b)

pēdējo trīs gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis savas finansiālās saistības attiecībā uz tādu muitas nodokļu un jebkuru citu maksājumu samaksu, ko iekasē par preču importu vai eksportu vai kas ir saistīti ar preču importu vai eksportu;

| c) | pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz uzskaiti un pieejamo informāciju, pierāda, ka pēdējo trīs gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas tam ir pietiekami labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu savus pienākumus un saistības, ņemot vērā darījumdarbības veidu un apjomu, tostarp tam nav negatīvu neto aktīvu, izņemot gadījumus, kad tos var segt. |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz uzskaiti un pieejamo informāciju, pierāda, ka pēdējo trīs gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas tam ir pietiekami labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu savus pienākumus un saistības, ņemot vērā darījumdarbības veidu un apjomu, tostarp tam nav negatīvu neto aktīvu, izņemot gadījumus, kad tos var segt.

2.   Ja pieteikuma iesniedzējs uzņēmējdarbību ir veicis mazāk nekā trīs gadus, tā finansiālo maksātspēju, kā minēts 1. panta c) punktā, izvērtē, pamatojoties uz pieejamo uzskaiti un informāciju.

5. pants

Drošības un drošuma standarti

1.   Kritēriju, kas noteikts 1. panta d) punktā, uzskata par izpildītu, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ēkas, ko izmanto saistībā ar darbībām, kuras attiecas uz atļauju, nodrošina aizsardzību pret nelikumīgu ielaušanos un ir celtas no materiāliem, kas neļauj nelikumīgi tajās iekļūt; |
| --- | --- |

a)

ēkas, ko izmanto saistībā ar darbībām, kuras attiecas uz atļauju, nodrošina aizsardzību pret nelikumīgu ielaušanos un ir celtas no materiāliem, kas neļauj nelikumīgi tajās iekļūt;

| b) | ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai novērstu neatļautu piekļuvi birojiem, nosūtīšanas zonām, iekraušanas platformām, kravas zonām un citām attiecīgajām vietām; |
| --- | --- |

b)

ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai novērstu neatļautu piekļuvi birojiem, nosūtīšanas zonām, iekraušanas platformām, kravas zonām un citām attiecīgajām vietām;

| c) | ir veikti preču apstrādes pasākumi, tostarp aizsardzība pret preču neatļautu pievienošanu vai nomaiņu, preču nepareizu izmantošanu, kā arī pret neatļautām manipulācijām ar kravas vienībām; |
| --- | --- |

c)

ir veikti preču apstrādes pasākumi, tostarp aizsardzība pret preču neatļautu pievienošanu vai nomaiņu, preču nepareizu izmantošanu, kā arī pret neatļautām manipulācijām ar kravas vienībām;

| d) | pieteikuma iesniedzējs ir veicis pasākumus, kas ļauj skaidri noteikt tā tirdzniecības partnerus un nodrošināt, ieviešot atbilstošus līgumiskos nosacījumus vai citus atbilstošus pasākumus, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības modelim, ka darījumdarbības partneri nodrošina drošību tajā starptautiskās piegādes ķēdes posmā, kas ir to pārziņā; |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzējs ir veicis pasākumus, kas ļauj skaidri noteikt tā tirdzniecības partnerus un nodrošināt, ieviešot atbilstošus līgumiskos nosacījumus vai citus atbilstošus pasākumus, kas atbilst pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības modelim, ka darījumdarbības partneri nodrošina drošību tajā starptautiskās piegādes ķēdes posmā, kas ir to pārziņā;

| e) | tiktāl, ciktāl valsts tiesību akti atļauj, pieteikuma iesniedzējs veic drošības pārbaudi attiecībā uz potenciālajiem darbiniekiem, kuri ieņems no drošības viedokļa jutīgus amatus, un periodiski un tad, ja to pamato apstākļi, veic iepriekšējās darbības pārbaudes par pašreizējiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

e)

tiktāl, ciktāl valsts tiesību akti atļauj, pieteikuma iesniedzējs veic drošības pārbaudi attiecībā uz potenciālajiem darbiniekiem, kuri ieņems no drošības viedokļa jutīgus amatus, un periodiski un tad, ja to pamato apstākļi, veic iepriekšējās darbības pārbaudes par pašreizējiem darbiniekiem;

| f) | pieteikuma iesniedzējs ievieš atbilstošas drošības procedūras attiecībā uz nolīgtajiem ārpakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzējs ievieš atbilstošas drošības procedūras attiecībā uz nolīgtajiem ārpakalpojumu sniedzējiem;

| g) | pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka tā darbinieki, kuru pienākumos ietilpst drošības jautājumi, regulāri piedalās programmās izpratnes vairošanai par minētajiem drošības jautājumiem; |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka tā darbinieki, kuru pienākumos ietilpst drošības jautājumi, regulāri piedalās programmās izpratnes vairošanai par minētajiem drošības jautājumiem;

| h) | pieteikuma iesniedzējs ir iecēlis kontaktpersonu, kura atbild par jautājumiem, kas saistīti ar drošību un drošumu. |
| --- | --- |

h)

pieteikuma iesniedzējs ir iecēlis kontaktpersonu, kura atbild par jautājumiem, kas saistīti ar drošību un drošumu.

2.   Ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis drošības un drošuma sertifikātu, kurš izdots, pamatojoties uz starptautisku konvenciju vai Starptautiskās Standartizācijas organizācijas izstrādātu starptautisko standartu, vai Eiropas standartizācijas iestādes izstrādātu Eiropas standartu, minēto sertifikātu ņem vērā, pārbaudot atbilstību 1. panta d) punktā noteiktajiem kritērijiem.

Šos kritērijus uzskata par izpildītiem, ciktāl tiek konstatēts, ka minētā sertifikāta izdošanas kritēriji ir identiski vai līdzvērtīgi tiem, kas noteikti 1. panta d) punktā.

3.   Ja pieteikuma iesniedzējs ir pilnvarotais pārstāvis vai zināmais nosūtītājs civilās aviācijas drošības jomā, 1. punktā noteiktos kritērijus uzskata par izpildītiem attiecībā uz telpām un darbībām, par kurām pieteikuma iesniedzējs ir ieguvis pilnvarotā pārstāvja vai zināmā nosūtītāja statusu, ciktāl kritēriji pilnvarotā pārstāvja vai zināmā nosūtītāja statusa piešķiršanai ir identiski vai līdzvērtīgi tiem, kas noteikti 1. panta d) punktā.

II SADAĻA

Atzītajiem uzņēmējiem piešķirtie atvieglojumi

Atzītajiem uzņēmējiem piešķirtie atvieglojumi

6. pants

Atzītajiem uzņēmējiem piešķirtie atvieglojumi

1.   Ja atzītais uzņēmējs drošuma un drošības nolūkos savā vārdā iesniedz izvešanas kopsavilkuma deklarāciju muitas deklarācijas vai reeksporta deklarācijas veidā, citas ziņas papildus tām, kas prasītas minētajās deklarācijās, nav jāiesniedz.

2.   Ja atzītais uzņēmējs drošuma un drošības nolūkos tādas citas personas uzdevumā, kas arī ir atzītais uzņēmējs, iesniedz izvešanas kopsavilkuma deklarāciju muitas deklarācijas vai reeksporta deklarācijas veidā, citas ziņas papildus tām, kas prasītas minētajās deklarācijās, nav jāiesniedz.

7. pants

Labvēlīgāks režīms attiecībā uz riska novērtējumu un kontroli

1.   Atzītajam uzņēmējam retāk nekā citiem uzņēmējiem piemēro fizisko un dokumentu drošības kontroli.

2.   Ja atzītais uzņēmējs ir iesniedzis ieviešanas kopsavilkuma deklarāciju vai ja tam ir atļauts ieviešanas kopsavilkuma deklarācijas vietā iesniegt muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju, vai ja atzītajam uzņēmējam ir atļauts iesniegt ievešanas kopsavilkuma deklarācijas ziņas, izmantojot tirdzniecības, ostas vai transporta informācijas sistēmas, kā minēts līguma 10. panta 8. punktā un I pielikuma 1. panta 4. punktā, tad kompetentais muitas dienests, ja sūtījums ir izraudzīts fiziskai kontrolei, paziņo par to atzītajam uzņēmējam. Minēto paziņojumu sniedz pirms preču ievešanas Līgumslēdzēju Pušu muitas teritorijā.

Minēto paziņojumu sniedz arī pārvadātājam, ja tas atšķiras no pirmajā daļā minētā atzītā uzņēmēja, ja pārvadātājs ir atzītais uzņēmējs, kura sistēmas ir pieslēgtas elektroniskajām sistēmām, kas saistītas ar pirmajā daļā minētajām deklarācijām.

Minēto paziņojumu nesniedz, ja tas var apdraudēt veicamo kontroli vai tās rezultātus.

3.   Ja sūtījumi, ko deklarējis atzītais uzņēmējs, izraudzīti fiziskai kontrolei vai dokumentu kontrolei, minēto kontroli veic prioritārā kārtā.

Pēc atzītā uzņēmēja pieprasījuma kontroli var veikt tādā vietā, kas nav vieta, kur preces jāuzrāda muitai.

8. pants

Izņēmumi attiecībā uz labvēlīgu režīmu

Labvēlīgāku režīmu, kas minēts 7. pantā, nepiemēro nevienai ar drošību saistītai muitas kontrolei, kas attiecas uz konkrētiem paaugstināta apdraudējuma līmeņiem vai kontroles pienākumiem, kuri paredzēti citos tiesību aktos.

Tomēr muitas dienesti prioritārā kārtā veic nepieciešamās apstrādes darbības, formalitātes un kontroli attiecībā uz sūtījumiem, ko deklarējis atzītais uzņēmējs.

III SADAĻA

Atzītā uzņēmēja statusa apturēšana, anulēšana un atcelšana

Atzītā uzņēmēja statusa apturēšana, anulēšana un atcelšana

9. pants

Statusa apturēšana

1.   Kompetentais muitas dienests aptur lēmuma, ar ko piešķir atzītā uzņēmēja statusu, spēkā esību, ja:

| a) | šis muitas dienests uzskata, ka varētu būt pietiekami iemesli šā lēmuma anulēšanai vai atcelšanai, bet tam vēl nav visu vajadzīgo elementu, lai lemtu par anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

a)

šis muitas dienests uzskata, ka varētu būt pietiekami iemesli šā lēmuma anulēšanai vai atcelšanai, bet tam vēl nav visu vajadzīgo elementu, lai lemtu par anulēšanu vai atcelšanu;

| b) | šis muitas dienests uzskata, ka nav izpildīti lēmuma pieņemšanas nosacījumi vai ka lēmuma turētājs neizpilda pienākumus, kas paredzēti minētajā lēmumā, un lēmuma turētājam ir lietderīgi atvēlēt laiku veikt pasākumus, lai nodrošinātu nosacījumu vai pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

b)

šis muitas dienests uzskata, ka nav izpildīti lēmuma pieņemšanas nosacījumi vai ka lēmuma turētājs neizpilda pienākumus, kas paredzēti minētajā lēmumā, un lēmuma turētājam ir lietderīgi atvēlēt laiku veikt pasākumus, lai nodrošinātu nosacījumu vai pienākumu izpildi;

| c) | lēmuma turētājs pieprasa šādu apturēšanu, jo tas īslaicīgi nespēj izpildīt nosacījumus, kas saistīti ar lēmumu, vai ievērot pienākumus, kas paredzēti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

c)

lēmuma turētājs pieprasa šādu apturēšanu, jo tas īslaicīgi nespēj izpildīt nosacījumus, kas saistīti ar lēmumu, vai ievērot pienākumus, kas paredzēti šajā lēmumā.

2.   Gadījumā, kas minēts 1. punkta b) un c) apakšpunktā, lēmuma turētājs paziņo muitas dienestam par pasākumiem, ko tas īstenos, lai nodrošinātu nosacījumu vai pienākumu izpildi, kā arī vajadzīgo laikposmu minēto pasākumu īstenošanai.

Kad attiecīgais uzņēmējs atbilstīgi muitas dienestu prasībām ir veicis vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu nosacījumiem un kritērijiem, kuriem jāatbilst jebkuram atzītajam uzņēmējam, izdevējs muitas dienests atceļ apturēšanu.

3.   Apturēšana neietekmē tās muitas procedūras, kas sāktas pirms apturēšanas dienas un vēl nav pabeigtas.

4.   Lēmuma turētājam paziņo par lēmuma spēkā esības apturēšanu.

10. pants

Statusa anulēšana

1.   Lēmumu, ar ko piešķir atzītā uzņēmēja statusu, anulē, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | lēmumu pieņēma, pamatojoties uz nepatiesu vai nepilnīgu informāciju; |
| --- | --- |

a)

lēmumu pieņēma, pamatojoties uz nepatiesu vai nepilnīgu informāciju;

| b) | lēmuma turētājs zināja vai tam būtu bijis jāzina, ka informācija ir nepatiesa vai nepilnīga; |
| --- | --- |

b)

lēmuma turētājs zināja vai tam būtu bijis jāzina, ka informācija ir nepatiesa vai nepilnīga;

| c) | ja informācija būtu bijusi patiesa vai pilnīga, lēmums būtu bijis citāds. |
| --- | --- |

c)

ja informācija būtu bijusi patiesa vai pilnīga, lēmums būtu bijis citāds.

2.   Lēmuma turētājam paziņo par lēmuma anulēšanu.

3.   Anulētais lēmums nav spēkā no dienas, kad tas sākotnēji bija stājies spēkā, ja vien lēmumā saskaņā ar tiesību aktiem muitas jomā nav norādīts citādi.

11. pants

Statusa atcelšana

1.   Kompetentie muitas dienesti atceļ lēmumu, ar ko piešķir atzītā uzņēmēja statusu, ja:

| a) | nav bijis izpildīts vai vairs netiek izpildīts viens vai vairāki no minētā lēmuma pieņemšanas nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

nav bijis izpildīts vai vairs netiek izpildīts viens vai vairāki no minētā lēmuma pieņemšanas nosacījumiem; vai

| b) | lēmuma turētājs ir iesniedzis pieteikumu; vai |
| --- | --- |

b)

lēmuma turētājs ir iesniedzis pieteikumu; vai

| c) | lēmuma turētājs 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās statusa apturēšanas termiņā neveic vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu nosacījumu, kas noteikts attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, vai neizpilda lēmumā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

lēmuma turētājs 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās statusa apturēšanas termiņā neveic vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu nosacījumu, kas noteikts attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, vai neizpilda lēmumā noteiktos pienākumus.

2.   Atcelšana stājas spēkā ar nākamo dienu pēc tās izziņošanas.

3.   Lēmuma turētājam paziņo par lēmuma atcelšanu.

IV SADAĻA

12. pants

Informācijas apmaiņa

Līgumslēdzējas Puses drošības nolūkos regulāri viena otru informē par to atzīto uzņēmēju identitāti un norāda šādu informāciju:

| a) | tirgotāja identifikācijas numurs (TIN) formātā, kas ir saderīgs ar tiesību aktiem par uzņēmēja reģistrāciju un identifikāciju (EORI); |
| --- | --- |

a)

tirgotāja identifikācijas numurs (TIN) formātā, kas ir saderīgs ar tiesību aktiem par uzņēmēja reģistrāciju un identifikāciju (EORI);

| b) | atzītā uzņēmēja nosaukums/vārds un adrese; |
| --- | --- |

b)

atzītā uzņēmēja nosaukums/vārds un adrese;

| c) | tā dokumenta numurs, ar kuru piešķirts atzītā uzņēmēja statuss; |
| --- | --- |

c)

tā dokumenta numurs, ar kuru piešķirts atzītā uzņēmēja statuss;

| d) | pašreizējais statuss (derīgs, apturēts, atcelts); |
| --- | --- |

d)

pašreizējais statuss (derīgs, apturēts, atcelts);

| e) | mainīta statusa laikposmi; |
| --- | --- |

e)

mainīta statusa laikposmi;

| f) | datums, kurā stājās spēkā lēmums un turpmākie notikumi (apturēšana un atcelšana); |
| --- | --- |

f)

datums, kurā stājās spēkā lēmums un turpmākie notikumi (apturēšana un atcelšana);

| g) | iestāde, kas pieņēma lēmumu. |
| --- | --- |

g)

iestāde, kas pieņēma lēmumu.

---

(1)  IKS 2 1. laidiena ieviešanas laikposms: no 15.3.2021. līdz 1.10.2021.; IKS 2 2. laidiena ieviešanas laikposms: no 1.3.2023. līdz 2.10.2023.; IKS 2 3. laidiena ieviešanas laikposms: no 1.3.2024. līdz 1.10.2024.;

1

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/2151 (2019. gada 13. decembris), ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (OV L 325, 16.12.2019., 168. lpp.).

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/234 (2020. gada 7. decembris) (OV L 63, 23.2.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/235 (2021. gada 8. februāris) (OV L 63, 23.2.2021., 386. lpp.).

3

(4)  
  1987. gada 20. maija Konvencija starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par kopīgu tranzīta procedūru (OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp., ieskaitot iepriekšējos un turpmākos grozījumus, par ko vienojusies iepriekš minētās konvencijas Apvienotā komiteja).

4

(5)  
  NCTS ir jaunināta ar mērķi ņemt vērā jaunās drošības prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/632 (2019. gada 17. aprīlis) (OV L 111, 25.4.2019., 54. lpp.). NCTS pakāpeniskā jauninājuma ieviešana ir paredzēta Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/2151 pielikumā.

5

NCTS

NCTS

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

6

---