# Eiropas Savienības L 238/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 238 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 6. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 238

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 6. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1096 (2021. gada 21. aprīlis), ar ko attiecībā uz kupāžu marķēšanas noteikumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1097 (2021. gada 1. jūlijs), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Garbanzo de Fuentesaúco (AĢIN) | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1098 (2021. gada 2. jūlijs), ar ko attiecībā uz 24-epibrasinolīda, Allium cepa L. sīpolu ekstrakta, ciflumetofēna, fludioksonila, fluroksipira, nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/1099 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem II un III pielikumu (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1100 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1101 (2021. gada 20. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā | 79 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/1102 (2021. gada 28. jūnijs), ar ko Komisiju lūdz iesniegt pētījumu par to, kāda ir situācija un iespējas Savienībā attiecībā uz bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļu ievešanu, vērtēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā, un iesniegt priekšlikumu, ja tas nepieciešams, ņemot vērā pētījuma rezultātus | 81 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1103 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Brazīlijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Brazīlijas iestāžu veiktiem atvasināto instrumentu darījumiem saskaņā ar Brazīlijas Centrālās bankas regulējumu, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1104 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Finanšu iestāžu uzraudzības biroja uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1105 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Singapūras Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 94 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1106 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1107 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Honkongas Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 104 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1108 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Amerikas Savienoto Valstu tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu atvasināto instrumentu darījumiem, kurus uzrauga Federālo rezervju sistēmas valde, Valūtas kontroliera birojs, Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija, Lauksaimniecības kredītu administrācija un Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 109 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1096 (2021. gada 21. aprīlis), ar ko attiecībā uz kupāžu marķēšanas noteikumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1097 (2021. gada 1. jūlijs), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs Garbanzo de Fuentesaúco (AĢIN)

4

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1098 (2021. gada 2. jūlijs), ar ko attiecībā uz 24-epibrasinolīda, Allium cepa L. sīpolu ekstrakta, ciflumetofēna, fludioksonila, fluroksipira, nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  )

Allium cepa

o

p

1

5

*

Komisijas Regula (ES) 2021/1099 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem II un III pielikumu (
  1
  )

1

29

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1100 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam

32

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1101 (2021. gada 20. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā

79

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/1102 (2021. gada 28. jūnijs), ar ko Komisiju lūdz iesniegt pētījumu par to, kāda ir situācija un iespējas Savienībā attiecībā uz bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļu ievešanu, vērtēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā, un iesniegt priekšlikumu, ja tas nepieciešams, ņemot vērā pētījuma rezultātus

81

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1103 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Brazīlijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Brazīlijas iestāžu veiktiem atvasināto instrumentu darījumiem saskaņā ar Brazīlijas Centrālās bankas regulējumu, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

84

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1104 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Finanšu iestāžu uzraudzības biroja uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

89

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1105 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Singapūras Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

94

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1106 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

99

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1107 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Honkongas Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

104

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1108 (2021. gada 5. jūlijs), ar ko Amerikas Savienoto Valstu tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu atvasināto instrumentu darījumiem, kurus uzrauga Federālo rezervju sistēmas valde, Valūtas kontroliera birojs, Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija, Lauksaimniecības kredītu administrācija un Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/1096

(2021. gada 21. aprīlis),

ar ko attiecībā uz kupāžu marķēšanas noteikumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (1), un jo īpaši tās 50. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2019/787 ir būtiski pārfrāzēti daži ražošanas un marķēšanas noteikumi attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un pārtikas produktiem, kuri ražoti, par sastāvdaļām izmantojot stipros alkoholiskos dzērienus. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2019/787 ir būtiski pārfrāzēti daži ražošanas un marķēšanas noteikumi attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un pārtikas produktiem, kuri ražoti, par sastāvdaļām izmantojot stipros alkoholiskos dzērienus.

| (2) | Konkrētāk, Regulas (ES) 2019/787 13. panta 3. punkts paplašina marķēšanas noteikumus, kas piemērojami jauktajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri neatbilst nevienas stipro alkoholisko dzērienu kategorijas prasībām, attiecinot tos arī uz kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
| --- | --- |

(2)

Konkrētāk, Regulas (ES) 2019/787 13. panta 3. punkts paplašina marķēšanas noteikumus, kas piemērojami jauktajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri neatbilst nevienas stipro alkoholisko dzērienu kategorijas prasībām, attiecinot tos arī uz kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

| (3) | Rezultātā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/787 13. panta 3. punktu juridiskos nosaukumus, kas paredzēti stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, kuras norādītas minētās regulas I pielikumā, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var norādīt vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kurš atrodas tajā pašā redzamības laukā, kur stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums. Tas nozīmē, ka stiprā alkoholiskā dzēriena kategoriju, pie kuras pieder kupāža, uz ko attiecas minētais noteikums, nevar izmantot par kupāžas juridisko nosaukumu. Vienīgais minētajā pantā paredzētais izņēmums attiecas uz kupāžām, kas iegūtas no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, uz kuriem attiecas tā pati ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai kupāžām, kurās ne uz vienu no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem nekāda ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neattiecas. Attiecībā uz minētajām kupāžām tas nozīmē, ka to aprakstā, noformējumā un marķējumā par juridisko nosaukumu var izmantot attiecīgās stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijas nosaukumu. |
| --- | --- |

(3)

Rezultātā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/787 13. panta 3. punktu juridiskos nosaukumus, kas paredzēti stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, kuras norādītas minētās regulas I pielikumā, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var norādīt vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kurš atrodas tajā pašā redzamības laukā, kur stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums. Tas nozīmē, ka stiprā alkoholiskā dzēriena kategoriju, pie kuras pieder kupāža, uz ko attiecas minētais noteikums, nevar izmantot par kupāžas juridisko nosaukumu. Vienīgais minētajā pantā paredzētais izņēmums attiecas uz kupāžām, kas iegūtas no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, uz kuriem attiecas tā pati ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai kupāžām, kurās ne uz vienu no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem nekāda ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neattiecas. Attiecībā uz minētajām kupāžām tas nozīmē, ka to aprakstā, noformējumā un marķējumā par juridisko nosaukumu var izmantot attiecīgās stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijas nosaukumu.

| (4) | Tomēr saskaņā ar definīcijām, kas sniegtas Regulas (ES) 2019/787 3. panta 11. un 12. punktā, kupāža ir divu vai vairāku tādu vienas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu kombinācija, kuru sastāvs tikai mazliet atšķiras. Tādējādi šādi ražots stiprais alkoholiskais dzēriens obligātā kārtā pieder pie tās pašas stipro alkoholisko dzērienu kategorijas, pie kuras pirms kupažēšanas pieder kupāžā izmantotie stiprie alkoholiskie dzērieni. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri atbilst kādas minētās regulas I pielikumā noteiktās stipro alkoholisko dzērienu kategorijas prasībām, par juridisko nosaukumu ir jāizmanto minētās kategorijas nosaukums. Saskaņā ar minēto prasību visām kupāžām un ne tikai tām, kam saskaņā ar minētās regulas 13. panta 3. punkta ceturto daļu piešķirts atbrīvojums, par juridisko nosaukumu jāatļauj izmantot tās kategorijas nosaukumu, pie kuras tās pieder. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr saskaņā ar definīcijām, kas sniegtas Regulas (ES) 2019/787 3. panta 11. un 12. punktā, kupāža ir divu vai vairāku tādu vienas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu kombinācija, kuru sastāvs tikai mazliet atšķiras. Tādējādi šādi ražots stiprais alkoholiskais dzēriens obligātā kārtā pieder pie tās pašas stipro alkoholisko dzērienu kategorijas, pie kuras pirms kupažēšanas pieder kupāžā izmantotie stiprie alkoholiskie dzērieni. Minētās regulas 10. panta 2. punktā paredzēts, ka stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri atbilst kādas minētās regulas I pielikumā noteiktās stipro alkoholisko dzērienu kategorijas prasībām, par juridisko nosaukumu ir jāizmanto minētās kategorijas nosaukums. Saskaņā ar minēto prasību visām kupāžām un ne tikai tām, kam saskaņā ar minētās regulas 13. panta 3. punkta ceturto daļu piešķirts atbrīvojums, par juridisko nosaukumu jāatļauj izmantot tās kategorijas nosaukumu, pie kuras tās pieder.

| (5) | Tāpēc, lai novērstu nekonsekvenci kupāžu marķēšanas pienākumos, kuri izriet no Regulas (ES) 2019/787 10. panta 2. punkta un 13. panta 3. punkta, un nodrošinātu juridisko noteiktību stipro alkoholisko dzērienu ražotājiem un leģitīmu informāciju patērētājiem, ir lietderīgi precizēt īpašos marķēšanas noteikumus, kas piemērojami kupāžām, arī kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Ir arī jāgroza minētās regulas 3. panta 3. punkts un 10. panta 7. punkts, kuros ir atsauce uz minētajiem īpašajiem marķēšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc, lai novērstu nekonsekvenci kupāžu marķēšanas pienākumos, kuri izriet no Regulas (ES) 2019/787 10. panta 2. punkta un 13. panta 3. punkta, un nodrošinātu juridisko noteiktību stipro alkoholisko dzērienu ražotājiem un leģitīmu informāciju patērētājiem, ir lietderīgi precizēt īpašos marķēšanas noteikumus, kas piemērojami kupāžām, arī kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Ir arī jāgroza minētās regulas 3. panta 3. punkts un 10. panta 7. punkts, kuros ir atsauce uz minētajiem īpašajiem marķēšanas noteikumiem.

| (6) | Tāpēc Regula (ES) 2019/787 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (ES) 2019/787 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/787 51. panta 3. punktu un lai nepieļautu regulējuma trūkumu, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, t. i., no 2021. gada 25. maija, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/787 51. panta 3. punktu un lai nepieļautu regulējuma trūkumu, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, t. i., no 2021. gada 25. maija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/787 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3) | “pieminējums” ir tāda tieša vai netieša atsauce uz vienu vai vairākiem I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju juridiskajiem nosaukumiem vai uz vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kura nav atsauce saliktā apzīmējumā vai 13. panta 2.–4. punktā minētajos sastāvdaļu sarakstos tādā aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas attiecas uz:






  a) | pārtikas produktu, kas nav stiprais alkoholiskais dzēriens; vai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3)

“pieminējums” ir tāda tieša vai netieša atsauce uz vienu vai vairākiem I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju juridiskajiem nosaukumiem vai uz vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kura nav atsauce saliktā apzīmējumā vai 13. panta 2.–4. punktā minētajos sastāvdaļu sarakstos tādā aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas attiecas uz:

a)

pārtikas produktu, kas nav stiprais alkoholiskais dzēriens; vai

| b) | stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām;”; |
| --- | --- |

b)

stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām;”;

| 2) | regulas 10. panta 7. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “7. | Neskarot 11., 12. pantu un 13. panta 2.–4. punktu, šā panta 2. punktā minētos juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir aizliegts izmantot jebkāda tāda dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas neatbilst I pielikumā noteiktās attiecīgās kategorijas vai attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes prasībām. Minēto aizliegumu piemēro arī tad, ja šādus juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmanto kopā ar vārdiem vai frāzēm “līdzīgi”, “tips”, “stils”, “izgatavots”, “aromāts” vai jebkādiem citiem līdzīgiem apzīmējumiem.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 10. panta 7. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“7.

Neskarot 11., 12. pantu un 13. panta 2.–4. punktu, šā panta 2. punktā minētos juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir aizliegts izmantot jebkāda tāda dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas neatbilst I pielikumā noteiktās attiecīgās kategorijas vai attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes prasībām. Minēto aizliegumu piemēro arī tad, ja šādus juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmanto kopā ar vārdiem vai frāzēm “līdzīgi”, “tips”, “stils”, “izgatavots”, “aromāts” vai jebkādiem citiem līdzīgiem apzīmējumiem.”;

| 3) | regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Jauktu stipro alkoholisko dzērienu gadījumā juridiskos nosaukumus, kas paredzēti I pielikumā norādītajās stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var norādīt vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kur stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Jauktu stipro alkoholisko dzērienu gadījumā juridiskos nosaukumus, kas paredzēti I pielikumā norādītajās stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var norādīt vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kur stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums.

Pirmajā daļā minētajā gadījumā alkoholisko sastāvdaļu sarakstam pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta e) apakšpunktā minētajiem terminiem. Gan alkoholisko sastāvdaļu saraksts, gan tam pievienotais termins ir tajā pašā redzamības laukā kā jauktā stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums, izmantojot tā paša šrifta un krāsas rakstzīmes un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskajā nosaukumā izmantotā burtu lieluma.

Turklāt alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un izmantotos daudzumus norāda dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina jauktā dzēriena tīrā spirta kopējā tilpumkoncentrācijā.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “3.a | Kupāžētajam stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir juridiskais nosaukums, kas paredzēts attiecīgajā I pielikumā minētajā stipro alkoholisko dzērienu kategorijā.
  Attiecībā uz kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, piemēro šādus nosacījumus:






  a) | kupāžas aprakstā, noformējumā vai marķējumā var norādīt juridiskos nosaukumus, kas minēti I pielikumā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras atbilst kupažētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ja minētie nosaukumi norādīti:






  i) | vienīgi visu kupāžas alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas izveidots ar tā paša šrifta un krāsas rakstzīmēm un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskajā nosaukuma izmantotā burtu izmēra; un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“3.a

Kupāžētajam stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir juridiskais nosaukums, kas paredzēts attiecīgajā I pielikumā minētajā stipro alkoholisko dzērienu kategorijā.

Attiecībā uz kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, piemēro šādus nosacījumus:

a)

kupāžas aprakstā, noformējumā vai marķējumā var norādīt juridiskos nosaukumus, kas minēti I pielikumā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras atbilst kupažētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ja minētie nosaukumi norādīti:

i)

vienīgi visu kupāžas alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas izveidots ar tā paša šrifta un krāsas rakstzīmēm un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskajā nosaukuma izmantotā burtu izmēra; un

| ii) | vismaz vienu reizi – tajā pašā redzamības laukā, kur kupāžas juridiskais nosaukums; |
| --- | --- |

ii)

vismaz vienu reizi – tajā pašā redzamības laukā, kur kupāžas juridiskais nosaukums;

| b) | alkoholisko sastāvdaļu sarakstam pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta d) apakšpunktā minētajiem terminiem; |
| --- | --- |

b)

alkoholisko sastāvdaļu sarakstam pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta d) apakšpunktā minētajiem terminiem;

| c) | alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un izmantotos daudzumus norāda dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina kupāžas tīrā spirta kopējā tilpumkoncentrācijā.” |
| --- | --- |

c)

alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un izmantotos daudzumus norāda dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina kupāžas tīrā spirta kopējā tilpumkoncentrācijā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 25. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.

1

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1097

(2021. gada 1. jūlijs),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs “Garbanzo de Fuentesaúco” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Garbanzo de Fuentesaúco”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1485/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Garbanzo de Fuentesaúco”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1485/2007 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Garbanzo de Fuentesaúco” (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 1. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1485/2007 (2007. gada 14. decembris) par noteiktu nosaukumu ierakstīšanu Aizsargātu cilmes vietu nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Carne de Bísaro Transmontano jeb Carne de Porco Transmontano (ACVN), Szegedi szalámi jeb Szegedi téliszalámi (ACVN), Pecorino di Filiano (ACVN), Cereza del Jerte (ACVN), Garbanzo de Fuentesaúco (AĢIN), Lenteja Pardina de Tierra de Campos (AĢIN), Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (AĢIN), Skalický trdelník (AĢIN)) (OV L 330, 15.12.2007., 13. lpp.).

2

Carne de Bísaro Transmontano

Carne de Porco Transmontano

Szegedi szalámi

Szegedi téliszalámi

Pecorino di Filiano

Cereza del Jerte

Garbanzo de Fuentesaúco

Lenteja Pardina de Tierra de Campos

Λουκούμι Γεροσκήπου

Loukoumi Geroskipou

Skalický trdelník

(3)  
  OV C 82, 11.3.2021., 14. lpp.

3

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1098

(2021. gada 2. jūlijs),

ar ko attiecībā uz 24-epibrasinolīda, Allium cepa L. sīpolu ekstrakta, ciflumetofēna, fludioksonila, fluroksipira, nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Fludioksonila, fluroksipira, nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Ciflumetofēna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Attiecībā uz 24-epibrasinolīdu un Allium cepa L. sīpolu ekstraktu Regulā (EK) Nr. 396/2005 konkrēti MAL netika noteikti, un šīs vielas netika iekļautas minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Fludioksonila, fluroksipira, nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Ciflumetofēna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Attiecībā uz 24-epibrasinolīdu un Allium cepa L. sīpolu ekstraktu Regulā (EK) Nr. 396/2005 konkrēti MAL netika noteikti, un šīs vielas netika iekļautas minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg.

| (2) | Sakarā ar procedūru, kurā piešķir atļauju darbīgo vielu ciflumetofēnu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz citrusaugļiem, aprikozēm, persikiem, tomātiem, baklažāniem, gurķiem un apiņiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL. |
| --- | --- |

(2)

Sakarā ar procedūru, kurā piešķir atļauju darbīgo vielu ciflumetofēnu saturošu augu aizsardzības līdzekli lietot uz citrusaugļiem, aprikozēm, persikiem, tomātiem, baklažāniem, gurķiem un apiņiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL.

| (3) | Kas attiecas uz fludioksonilu, šāds pieteikums tika iesniegts par plūškoka ogām. Kas attiecas uz fluroksipiru, šāds pieteikums tika iesniegts par maurlokiem, lapu selerijām, pētersīļiem, timiānu, baziliku un ēdamajiem ziediem. Kas attiecas uz nātrija 5-nitrogvajakolātu, nātrija o-nitrofenolātu un nātrija p-nitrofenolātu, šāds pieteikums tika iesniegts par galda olīvām un olīvām eļļas ražošanai. |
| --- | --- |

(3)

Kas attiecas uz fludioksonilu, šāds pieteikums tika iesniegts par plūškoka ogām. Kas attiecas uz fluroksipiru, šāds pieteikums tika iesniegts par maurlokiem, lapu selerijām, pētersīļiem, timiānu, baziliku un ēdamajiem ziediem. Kas attiecas uz nātrija 5-nitrogvajakolātu, nātrija o-nitrofenolātu un nātrija p-nitrofenolātu, šāds pieteikums tika iesniegts par galda olīvām un olīvām eļļas ražošanai.

| (4) | Attiecīgās dalībvalstis izvērtēja minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un pārsūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās dalībvalstis izvērtēja minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un pārsūtīja Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un tos publiskoja. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un tos publiskoja.

| (6) | Kas attiecas uz visiem pieteikumiem, Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un pieteikuma iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šo vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šīs vielas, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz attiecīgo produktu, neliecina par risku pārsniegt pieļaujamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(6)

Kas attiecas uz visiem pieteikumiem, Iestāde secināja, ka visas prasības par datiem ir izpildītas un pieteikuma iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami, pamatojoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām. Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par šo vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros varētu būt šīs vielas, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot daudz attiecīgo produktu, neliecina par risku pārsniegt pieļaujamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (7) | Saistībā ar darbīgās vielas 24-epibrasinolīda apstiprināšanu pieteikums par MAL bija pievienots kopsavilkuma dokumentācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 8. panta 1. punkta g) apakšpunktu. Šo pieteikumu attiecīgā dalībvalsts novērtēja saskaņā ar minētās regulas 11. panta 2. punktu. Iestāde novērtēja pieteikumu un sniedza secinājumu par darbīgo vielu saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtējumu, un tā ieteica 24-epibrasinolīdu iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā (4). |
| --- | --- |

(7)

Saistībā ar darbīgās vielas 24-epibrasinolīda apstiprināšanu pieteikums par MAL bija pievienots kopsavilkuma dokumentācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 8. panta 1. punkta g) apakšpunktu. Šo pieteikumu attiecīgā dalībvalsts novērtēja saskaņā ar minētās regulas 11. panta 2. punktu. Iestāde novērtēja pieteikumu un sniedza secinājumu par darbīgo vielu saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtējumu, un tā ieteica 24-epibrasinolīdu iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā (4).

| (8) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/81 (5)
  Allium cepa L. sīpolu ekstrakts ir apstiprināts par pamatvielu. Nav paredzams, ka darbīgās vielas lietošanas nosacījumu ievērošanas rezultātā atlieku klātbūtne pārtikā vai barībā būtu tāda, kas patērētājam varētu radīt risku. Tāpēc Allium cepa L. sīpolu ekstraktu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/81 (5)
  Allium cepa L. sīpolu ekstrakts ir apstiprināts par pamatvielu. Nav paredzams, ka darbīgās vielas lietošanas nosacījumu ievērošanas rezultātā atlieku klātbūtne pārtikā vai barībā būtu tāda, kas patērētājam varētu radīt risku. Tāpēc Allium cepa L. sīpolu ekstraktu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (9) | Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un secinājumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, attiecīgie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un secinājumiem un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, attiecīgie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām.

| (10) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 2. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē pieejamie EFSA zinātniskie ziņojumi: http://www.efsa.europa.eu:

2

EFSA

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyflumetofen in various crops.
  EFSA Journal 2021;19(2):6373.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyflumetofen in various crops.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fludioxonil in elderberries.
  EFSA Journal 2020;18(7):6175.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fludioxonil in elderberries.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluroxypyr in chives, celery leaves, parsley, thyme and basil and edible flowers.
  EFSA Journal 2020;18(10):6273.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluroxypyr in chives, celery leaves, parsley, thyme and basil and edible flowers.

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for sodium 5-nitroguaiacolate, sodium o-nitrophenolate and sodium p-nitrophenolate (sodium nitrocompounds) in table olives and olives for oil production.
  EFSA Journal 2020;18(11):6313.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for sodium 5-nitroguaiacolate, sodium o-nitrophenolate and sodium p-nitrophenolate (sodium nitrocompounds) in table olives and olives for oil production.

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

3

(4)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 24-epibrassinolide.
  EFSA Journal 2020;18(6):6132.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 24-epibrassinolide.

EFSA Journal

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/81 (2021. gada 27. janvāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū apstiprina pamatvielu Allium cepa L. sīpolu ekstraktu un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 29, 28.1.2021., 12. lpp.).

5

Allium cepa

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | II pielikumā slejas par fludioksonilu, fluroksipiru, nātrija 5-nitrogvajakolātu, nātrija o-nitrofenolātu un nātrija p-nitrofenolātu aizstāj ar šādu:

  Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)










  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1) | Fludioksonils (R) (F) | Fluroksipirs (fluroksipira, tā sāļu, esteru un konjugātu summa, izteikta kā fluroksipirs) (R) (A) | Nātrija 5-nitrogvajakolāts, nātrija o-nitrofenolāts un nātrija p-nitrofenolāts (nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta summa, izteikta kā nātrija 5-nitrogvajakolāts) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 10 | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0110010 | Greipfrūti | | | |
| 0110020 | Apelsīni | | | |
| 0110030 | Citroni | | | |
| 0110040 | Laimi | | | |
| 0110050 | Mandarīni | | | |
| 0110990 | Citi (2) | | | |
| 0120000 | Koku rieksti | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0120010 | Mandeles | 0,01  (*1) | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120040 | Kastaņi | 0,01  (*1) | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120100 | Pistācijas | 0,2 | | |
| 0120110 | Valrieksti | 0,01  (*1) | | |
| 0120990 | Citi (2) | 0,01  (*1) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 5 | | 0,03  (*1) |
| 0130010 | Āboli | | 0,05  (*1)(+) | |
| 0130020 | Bumbieri | | 0,01  (*1) | |
| 0130030 | Cidonijas | | 0,01  (*1) | |
| 0130040 | Mespili | | 0,01  (*1) | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | 0,01  (*1) | |
| 0130990 | Citi (2) | | 0,01  (*1) | |
| 0140000 | Kauleņi | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0140010 | Aprikozes | 5 | | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 5 | | |
| 0140030 | Persiki | 10 | | |
| 0140040 | Plūmes | 5 | | |
| 0140990 | Citi (2) | 0,01  (*1) | | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

II pielikumā slejas par fludioksonilu, fluroksipiru, nātrija 5-nitrogvajakolātu, nātrija o-nitrofenolātu un nātrija p-nitrofenolātu aizstāj ar šādu:

Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1)

Fludioksonils (R) (F)

Fluroksipirs (fluroksipira, tā sāļu, esteru un konjugātu summa, izteikta kā fluroksipirs) (R) (A)

Nātrija 5-nitrogvajakolāts, nātrija o-nitrofenolāts un nātrija p-nitrofenolāts (nātrija 5-nitrogvajakolāta, nātrija o-nitrofenolāta un nātrija p-nitrofenolāta summa, izteikta kā nātrija 5-nitrogvajakolāts)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

10

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0120010

Mandeles

0,01  (*1)

0120020

Brazīlijas rieksti

0,01  (*1)

0120030

Indijas rieksti

0,01  (*1)

0120040

Kastaņi

0,01  (*1)

0120050

Kokosrieksti

0,01  (*1)

0120060

Lazdu rieksti

0,01  (*1)

0120070

Makadāmijas rieksti

0,01  (*1)

0120080

Pekanrieksti

0,01  (*1)

0120090

Pīniju rieksti

0,01  (*1)

0120100

Pistācijas

0,2

0120110

Valrieksti

0,01  (*1)

0120990

Citi (2)

0,01  (*1)

0130000

Sēkleņi

5

0,03  (*1)

0130010

Āboli

0,05  (*1)(+)

0130020

Bumbieri

0,01  (*1)

0130030

Cidonijas

0,01  (*1)

0130040

Mespili

0,01  (*1)

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0,01  (*1)

0130990

Citi (2)

0,01  (*1)

0140000

Kauleņi

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0140010

Aprikozes

5

0140020

Ķirši (saldie)

5

0140030

Persiki

10

0140040

Plūmes

5

0140990

Citi (2)

0,01  (*1)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0151000

a)

vīnogas

0151010

Galda vīnogas

5

0151020

Vīna vīnogas

4

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

4

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

5

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

2

0154020

Dzērvenes

2

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

3

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

2

0154050

Mežrožu paaugļi

0,01  (*1)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,01  (*1)

0154070

Vilkābeles ogas

0,01  (*1)

0154080

Plūškoka ogas

4

0154990

Citi (2)

0,01  (*1)

0160000

Dažādi augļi

0,01  (*1)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0,01  (*1)

0161010

Dateles

0,03  (*1)

0161020

Vīģes

0,03  (*1)

0161030

Galda olīvas

0,12

0161040

Kumkvati

0,03  (*1)

0161050

Karambolas

0,03  (*1)

0161060

Hurmas

0,03  (*1)

0161070

Javas salas plūmes

0,03  (*1)

0161990

Citi (2)

0,03  (*1)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,03  (*1)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

15

0162020

Ličī

0,01  (*1)

0162030

Pasifloru augļi

0,01  (*1)

0162040

Opuncijas

0,01  (*1)

0162050

Hrizofilas

0,01  (*1)

0162060

Amerikas hurmas

0,01  (*1)

0162990

Citi (2)

0,01  (*1)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0,03  (*1)

0163010

Avokado

1,5

0163020

Banāni

0,01  (*1)

0163030

Mango

2

0163040

Papaijas

0,01  (*1)

0163050

Granātāboli

3

0163060

Čerimojas

0,01  (*1)

0163070

Gvajaves

0,5

0163080

Ananasi

7

0163090

Maizeskoka augļi

0,01  (*1)

0163100

Duriāni

0,01  (*1)

0163110

Guanabanas

0,01  (*1)

0163990

Citi (2)

0,01  (*1)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

5

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0,01  (*1)

0212020

Batātes

10

0212030

Jamsi

10

0212040

Marantas

0,01  (*1)

0212990

Citi (2)

0,01  (*1)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

1

0213020

Burkāni

1

0213030

Sakņu selerijas

0,2

0213040

Mārrutki

1

0213050

Topinambūri

0,01  (*1)

0213060

Pastinaki

1

0213070

Sakņu pētersīļi

1

0213080

Redīsi

0,3

0213090

Puravlapu plostbārži

1

0213100

Kāļi

0,01  (*1)

0213110

Rāceņi

0,01  (*1)

0213990

Citi (2)

0,01  (*1)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,03  (*1)

0220010

Ķiploki

0,5

0,05  (*1)(+)

0220020

Sīpoli

0,5

0,05  (*1)(+)

0220030

Šalotes

0,5

0,05  (*1)(+)

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

5

0,01  (*1)

0220990

Citi (2)

0,5

0,01  (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

3

0231020

Dārzeņpipari/paprika

1

0231030

Baklažāni

0,4

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,01  (*1)

0231990

Citi (2)

0,01  (*1)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,4

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,3

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,01  (*1)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0,7

0241020

Ziedkāposti

0,01  (*1)

0241990

Citi (2)

0,01  (*1)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0,01  (*1)

0242020

Galviņkāposti

2

0242990

Citi (2)

0,01  (*1)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

10

0243020

Lapu kāposti

0,01  (*1)

0243990

Citi (2)

0,01  (*1)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,01  (*1)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0251010

Salātu baldriņi

20

0251020

Salāti

40

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

20

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

20

0251050

Barbarejas

20

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

20

0251070

Brūnās sinepes

20

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

20

0251990

Citi (2)

20

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0252010

Spināti

30

0252020

Anakampseras

20

0252030

Mangoldi/lapu bietes

20

0252990

Citi (2)

20

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

10

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

20

0,06  (*1)

0256010

Kārvele

0,02  (*1)

0256020

Maurloki

0,5

0256030

Lapu selerijas

0,3

0256040

Pētersīļi

0,3

0256050

Salvija

0,02  (*1)

0256060

Rozmarīns

0,02  (*1)

0256070

Timiāns

2(+)

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,3

0256090

Lauru lapas

0,02  (*1)

0256100

Estragons

0,02  (*1)

0256990

Citi (2)

0,02  (*1)

0260000

Pākšaugi

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

1

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,4

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

1

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,3

0260050

Lēcas

0,05

0260990

Citi (2)

0,01  (*1)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,03  (*1)

0270010

Sparģeļi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270020

Lapu artišoki

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270030

Selerijas

1,5

0,01  (*1)

0270040

Fenheļi

1,5

0,01  (*1)

0270050

Artišoki

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270060

Puravi

0,01  (*1)

0,3 (+)

0270070

Rabarberi

0,7

0,01  (*1)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270090

Palmu serdes

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0300010

Pupas

0,5

0300020

Lēcas

0,4

0300030

Zirņi

0,4

0300040

Lupīnas

0,4

0300990

Citi (2)

0,4

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01  (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0,03  (*1)

0401010

Linsēklas

0,3

0401020

Zemesrieksti

0,01  (*1)

0401030

Magoņu sēklas

0,01  (*1)

0401040

Sezama sēklas

0,3

0401050

Saulespuķu sēklas

0,01  (*1)

0401060

Rapšu sēklas

0,3

0401070

Sojas pupas

0,2

0401080

Sinepju sēklas

0,3

0401090

Kokvilnas sēklas

0,01  (*1)

0401100

Ķirbju sēklas

0,01  (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,01  (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,3

0401130

Sējas idras sēklas

0,3

0401140

Kaņepju sēklas

0,3

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01  (*1)

0401990

Citi (2)

0,01  (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0,01  (*1)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0,12

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,03  (*1)

0402030

Eļļas palmas augļi

0,03  (*1)

0402040

Kapoki

0,03  (*1)

0402990

Citi (2)

0,03  (*1)

0500000

GRAUDAUGI

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0500010

Mieži

0,1 (+)

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,01  (*1)

0500030

Kukurūza

0,05  (*1)(+)

0500040

Prosa

0,01  (*1)

0500050

Auzas

0,1 (+)

0500060

Rīsi

0,01  (*1)

0500070

Rudzi

0,1 (+)

0500080

Sorgo

0,05  (*1)(+)

0500090

Kvieši

0,1 (+)

0500990

Citi (2)

0,01  (*1)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,15  (*1)

0610000

Tējas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0,05  (*1)

2(+)

0631010

Kumelīte

(+)

0631020

Hibisks

(+)

0631030

Roze

(+)

0631040

Jasmīns

(+)

0631050

Liepa

(+)

0631990

Citi (2)

(+)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,05  (*1)

0633010

Baldriāns

1

0633020

Žeņšeņs

4

0633990

Citi (2)

1

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0700000

APIŅI

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,3  (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0850000

Pumpuri

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0,01  (*1)

0900020

Cukurniedres

0,05  (*1)(+)

0900030

Cigoriņu saknes

0,01  (*1)

0900990

Citi (2)

0,01  (*1)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,03  (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)(+)

1011020

Taukaudi

0,02

0,04 (+)

1011030

Aknas

0,1

0,04 (+)

1011040

Nieres

0,1

0,06 (+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,06 (+)

1011990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)(+)

1012020

Taukaudi

0,02

0,06 (+)

1012030

Aknas

0,1

0,07 (+)

1012040

Nieres

0,1

0,3 (+)

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,3 (+)

1012990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)(+)

1013020

Taukaudi

0,02

0,06 (+)

1013030

Aknas

0,1

0,07 (+)

1013040

Nieres

0,1

0,3 (+)

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,3 (+)

1013990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)(+)

1014020

Taukaudi

0,02

0,06 (+)

1014030

Aknas

0,1

0,07 (+)

1014040

Nieres

0,1

0,3 (+)

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,3 (+)

1014990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)

1015020

Taukaudi

0,02

0,06

1015030

Aknas

0,1

0,07

1015040

Nieres

0,1

0,3

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,3

1015990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,01  (*1)

1016010

Muskuļi

0,01  (*1)

1016020

Taukaudi

0,01  (*1)

1016030

Aknas

0,1

1016040

Nieres

0,1

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

1016990

Citi (2)

0,01  (*1)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,02

0,01  (*1)

1017020

Taukaudi

0,02

0,06

1017030

Aknas

0,1

0,07

1017040

Nieres

0,1

0,3

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,1

0,3

1017990

Citi (2)

0,02

0,01  (*1)

1020000

Piens

0,04

0,06 (+)

0,03  (*1)

1020010

Liellopi

(+)

1020020

Aitas

(+)

1020030

Kazas

(+)

1020040

Zirgi

(+)

1020990

Citi (2)

(+)

1030000

Putnu olas

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Fludioksonils (R) (F)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: fludioksonils — kods 1000000, izņemot 1040000: fludioksonila un tā metabolītu, kuri oksidējušies līdz metabolītam 2,2-difluorbenz[1,3]dioksol-4-karbonskābe, summa, izteikta kā fludioksonils.

(F) Taukos šķīstošs.

Fluroksipirs (fluroksipira, tā sāļu, esteru un konjugātu summa, izteikta kā fluroksipirs) (R) (A)

(R) Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: fluroksipirs — kods 1000000, izņemot 1040000: fluroksipirs (fluroksipira un tā sāļu summa, izteikta kā fluroksipirs).

(A) ES references laboratorijas konstatēja, ka atsauces standarts attiecībā uz fluroksipira konjugātiem nav komerciāli pieejams. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto atsauces standarta komerciālo pieejamību līdz 2016. gada 1. jūlijam vai minētā atsauces standarta trūkumu, ja tas līdz norādītajam datumam nav komerciāli pieejams.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm un analītisko metodi, kas izmantota atlieku noteikšanas izmēģinājumos, nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0500010 Mieži

0500030 Kukurūza

0500050 Auzas

0500070 Rudzi

0500080 Sorgo

0500090 Kvieši

0900020 Cukurniedres

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, metabolismu un analītisko metodi, kas izmantota atlieku noteikšanas izmēģinājumos, nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0270060 Puravi

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, metabolismu, intervālu pirms ražas novākšanas un atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0220010 Ķiploki

0220030 Šalotes

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, metabolismu, stabilitāti uzglabāšanā un atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0220020 Sīpoli

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, stabilitāti uzglabāšanā, intervālu pirms ražas novākšanas un atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130010 Āboli

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā un metabolismu nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1011000 a) cūku

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1011050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990 Citi (2)

1012000 b) liellopu

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1012050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990 Citi (2)

1013000 c) aitu

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1013050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990 Citi (2)

1014000 d) kazu

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1014050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990 Citi (2)

1020000 Piens

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1020040 Zirgi

1020990 Citi (2)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītisko metodi, kas izmantota atlieku noteikšanas izmēģinājumos, nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2017. gada 1. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0256070 Timiāns

0631000 a) ziediem

0631010 Kumelīte

0631020 Hibisks

0631030 Roze

0631040 Jasmīns

0631050 Liepa

0631990 Citi (2)

| 2) | III pielikuma A daļā slejas par ciflumetofēnu aizstāj ar šādu:

  Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2) | Ciflumetofēns |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,5 |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,01  (*2) |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,4 |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | 0,3 |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | |
| 0140030 | Persiki | 0,3 |
| 0140040 | Plūmes | |
| 0140990 | Citi (2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

III pielikuma A daļā slejas par ciflumetofēnu aizstāj ar šādu:

Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2)

Ciflumetofēns

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,5

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,01  (*2)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,4

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0,3

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0,3

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0,6

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,6

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0,4

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0,4

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0,4

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0,4

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

0,4

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0300000

PĀKŠAUGI

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

30

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0850000

Pumpuri

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,01  (*2)

1011020

Taukaudi

0,01  (*2)

1011030

Aknas

0,02

1011040

Nieres

0,02

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1011990

Citi (2)

0,01  (*2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,01  (*2)

1012020

Taukaudi

0,01  (*2)

1012030

Aknas

0,02

1012040

Nieres

0,02

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1012990

Citi (2)

0,01  (*2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,01  (*2)

1013020

Taukaudi

0,01  (*2)

1013030

Aknas

0,02

1013040

Nieres

0,02

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1013990

Citi (2)

0,01  (*2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,01  (*2)

1014020

Taukaudi

0,01  (*2)

1014030

Aknas

0,02

1014040

Nieres

0,02

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1014990

Citi (2)

0,01  (*2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,01  (*2)

1015020

Taukaudi

0,01  (*2)

1015030

Aknas

0,02

1015040

Nieres

0,02

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1015990

Citi (2)

0,01  (*2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,01  (*2)

1017020

Taukaudi

0,01  (*2)

1017030

Aknas

0,02

1017040

Nieres

0,02

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,02

1017990

Citi (2)

0,01  (*2)

1020000

Piens

0,01  (*2)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

1050000

Abinieki un rāpuļi

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

| 3) | IV pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: “24-epibrasinolīds” un “Allium cepa L. sīpolu ekstrakts”. |
| --- | --- |

3)

IV pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: “24-epibrasinolīds” un “Allium cepa L. sīpolu ekstrakts”.

---

(*1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

(*2)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

(2)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/1099

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem II un III pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Viela 4-[(tetrahidro-2H-piran-2-il)oksi]fenols (vispārpieņemtais nosaukums: deoksiarbutīns, INCI nosaukums: tetrahidropiraniloksifenols), kas patlaban ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009 nav reglamentēta, izdala 1,4-dihidroksibenzolu (INCI nosaukums: hidrohinons). Hidrohinons ir norādīts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1339. ierakstā – to vielu vidū, ko aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos, izņemot, kā norādīts minētās regulas III pielikuma 14. ierakstā. |
| --- | --- |

(1)

Viela 4-[(tetrahidro-2H-piran-2-il)oksi]fenols (vispārpieņemtais nosaukums: deoksiarbutīns, INCI nosaukums: tetrahidropiraniloksifenols), kas patlaban ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009 nav reglamentēta, izdala 1,4-dihidroksibenzolu (INCI nosaukums: hidrohinons). Hidrohinons ir norādīts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikuma 1339. ierakstā – to vielu vidū, ko aizliegts izmantot kosmētikas līdzekļos, izņemot, kā norādīts minētās regulas III pielikuma 14. ierakstā.

| (2) | Deoksiarbutīna izmantošanu kosmētikas līdzekļos novērtēja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS). 2015. gada 25. jūnijā pieņemtajā atzinumā (2)
  SCCS ir secinājusi, ka, ņemot vērā bažas par drošumu attiecībā uz deoksiarbutīnu saturošu produktu dzīves ciklu, deoksiarbutīna izmantošanu sejas krēmos koncentrācijā līdz 3 % nevar uzskatīt par drošu (3). |
| --- | --- |

(2)

Deoksiarbutīna izmantošanu kosmētikas līdzekļos novērtēja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS). 2015. gada 25. jūnijā pieņemtajā atzinumā (2)
  SCCS ir secinājusi, ka, ņemot vērā bažas par drošumu attiecībā uz deoksiarbutīnu saturošu produktu dzīves ciklu, deoksiarbutīna izmantošanu sejas krēmos koncentrācijā līdz 3 % nevar uzskatīt par drošu (3).

| (3) | Pamatojoties uz minēto atzinumu, deoksiarbutīna izmantošana kosmētikas līdzekļos būtu jāaizliedz un deoksiarbutīns būtu jāpievieno aizliegto vielu sarakstam Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz minēto atzinumu, deoksiarbutīna izmantošana kosmētikas līdzekļos būtu jāaizliedz un deoksiarbutīns būtu jāpievieno aizliegto vielu sarakstam Regulas (EK) Nr. 1223/2009 II pielikumā.

| (4) | Viela 1,3-dihidroksi-2-propanons (INCI nosaukums: dihidroksiacetons) ir kosmētikas līdzekļu sastāvdaļa, kas, kā ziņots, kopj ādu un veicina iedegumu. Dihidroksiacetons pagaidām ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009 nav reglamentēts. |
| --- | --- |

(4)

Viela 1,3-dihidroksi-2-propanons (INCI nosaukums: dihidroksiacetons) ir kosmētikas līdzekļu sastāvdaļa, kas, kā ziņots, kopj ādu un veicina iedegumu. Dihidroksiacetons pagaidām ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009 nav reglamentēts.

| (5) | Saskaņā ar atzinumu, kas pieņemts 2020. gada 3.–4. martā (4), SCCS uzskata, ka dihidroksiacetonu var droši izmantot par matu krāsvielu nenoskalojamos neoksidējošos līdzekļos, ja netiek pārsniegta maksimālā koncentrācija 6,25 %. Turklāt minētajā atzinumā SCCS ir secinājusi, ka par drošu ir uzskatāma arī dihidroksiacetona izmantošana par matu krāsvielu nenoskalojamos neoksidējošos līdzekļos, ja netiek pārsniegta maksimālā koncentrācija 6,25 %, apvienojumā ar tāda paštonējošā losjona un sejas krēma izmantošanu, kuri satur ne vairāk kā 10 % dihidroksiacetona. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar atzinumu, kas pieņemts 2020. gada 3.–4. martā (4), SCCS uzskata, ka dihidroksiacetonu var droši izmantot par matu krāsvielu nenoskalojamos neoksidējošos līdzekļos, ja netiek pārsniegta maksimālā koncentrācija 6,25 %. Turklāt minētajā atzinumā SCCS ir secinājusi, ka par drošu ir uzskatāma arī dihidroksiacetona izmantošana par matu krāsvielu nenoskalojamos neoksidējošos līdzekļos, ja netiek pārsniegta maksimālā koncentrācija 6,25 %, apvienojumā ar tāda paštonējošā losjona un sejas krēma izmantošanu, kuri satur ne vairāk kā 10 % dihidroksiacetona.

| (6) | Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā ir jāpievieno jauns ieraksts, ka dihidroksiacetonu ir atļauts izmantot ar ierobežojumiem tikai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos un paštonējošajos līdzekļos, nepārsniedzot maksimālo koncentrāciju attiecīgi 6,25 % un 10 %. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikumā ir jāpievieno jauns ieraksts, ka dihidroksiacetonu ir atļauts izmantot ar ierobežojumiem tikai neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos un paštonējošajos līdzekļos, nepārsniedzot maksimālo koncentrāciju attiecīgi 6,25 % un 10 %.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Lai nozare varētu pielāgoties jaunajām prasībām attiecībā uz dihidroksiacetona izmantošanu kosmētikas līdzekļos un pakāpeniski izbeigt šīm jaunajām prasībām neatbilstošu kosmētikas līdzekļu laišanu un darīšanu pieejamus tirgū, ir lietderīgi paredzēt saprātīgus termiņus. |
| --- | --- |

(8)

Lai nozare varētu pielāgoties jaunajām prasībām attiecībā uz dihidroksiacetona izmantošanu kosmētikas līdzekļos un pakāpeniski izbeigt šīm jaunajām prasībām neatbilstošu kosmētikas līdzekļu laišanu un darīšanu pieejamus tirgū, ir lietderīgi paredzēt saprātīgus termiņus.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1223/2009 groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  
  SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on deoxyarbutin - Tetrahydropyranyloxy Phenol, 2015. gada 25. jūnijs, SCCS/1554/15.

2

SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on deoxyarbutin

Tetrahydropyranyloxy Phenol

(3)  Skatīt atzinuma 4. punktu.

3

(4)  
  SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on Dihydroxyacetone - DHA, 2020. gada 3.–4. marts, SCCS/1612/19.

4

SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on Dihydroxyacetone

DHA

---

PIELIKUMS

Regulu (EK) Nr. 1223/2009 groza šādi:

| 1) | II pielikumam pievieno šādu ierakstu:








  Atsauces
  numurs | Vielas identifikācija |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/INN | CAS numurs | EK numurs |
| a | b | c | d |
| “1657 | 4-[(tetrahidro-2H-piran-2-il)oksi]fenols (deoksiarbutīns, tetrahidropiraniloksifenols) | 53936-56-4”; | |

1)

II pielikumam pievieno šādu ierakstu:

Atsauces

numurs

Vielas identifikācija

Ķīmiskais nosaukums/INN

CAS numurs

EK numurs

a

b

c

d

“1657

4-[(tetrahidro-2H-piran-2-il)oksi]fenols (deoksiarbutīns, tetrahidropiraniloksifenols)

53936-56-4”;

| 2) | III pielikumā pievieno šādu ierakstu:













  Atsauces numurs | Vielas identifikācija | Ierobežojumi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā koncentrācija lietošanai gatavā maisījumā | Citi |
| a | b | c | d | e | f | g | d | h |
| “321 | 1,3-dihidroksi-2-propanons | Dihydroxyacetone | 96-26-4 | 202-494-5 | a) | Matu krāsviela neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos (*1) |

2)

III pielikumā pievieno šādu ierakstu:

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Ierobežojumi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā koncentrācija lietošanai gatavā maisījumā

Citi

a

b

c

d

e

f

g

d

h

“321

1,3-dihidroksi-2-propanons

Dihydroxyacetone

96-26-4

202-494-5

a)

Matu krāsviela neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos (*1)

| b) | Paštonējošie līdzekļi (*1) |
| --- | --- |

b)

Paštonējošie līdzekļi (*1)

| a) | 6,25 % |
| --- | --- |

a)

6,25 %

| b) | 10 % |
| --- | --- |

b)

10 %

---

(*1)  No 2022. gada 26. janvāra šo vielu saturošus matu krāsošanas un paštonējošos līdzekļus, kuri neatbilst ierobežojumiem, aizliegts laist Savienības tirgū. No 2022. gada 22. aprīļa šo vielu saturošus matu krāsošanas un paštonējošos līdzekļus, kuri neatbilst ierobežojumiem, nedara pieejamus Savienības tirgū.”

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1100

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 14. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu (HRFS jeb “izmeklējamais ražojums”) importu (2). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2020. gada 14. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu (HRFS jeb “izmeklējamais ražojums”) importu (2).

HRFS

2

| (2) | Komisija 2020. gada 12. jūnijā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Turcijas izcelsmes ražojuma importu (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2020. gada 12. jūnijā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Turcijas izcelsmes ražojuma importu (3).

3

1.2.   Reģistrēšana

Reģistrēšana

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar nepieciešamajiem pierādījumiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1686 (4) (“Reģistrācijas regula”) noteica, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar nepieciešamajiem pierādījumiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1686 (4) (“Reģistrācijas regula”) noteica, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē.

4

1.3.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (4) | Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2020. gada 17. decembrī ieinteresētajām personām sniedza kopsavilkumu par ierosinātajiem pagaidu maksājumiem un detalizētu informāciju par to, kā tika aprēķinātas dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kā paskaidrots pagaidu regulas 215. un 216. apsvērumā, personu iesniegto piezīmju dēļ netika mainītas starpības, jo piezīmes netika uzskatītas par tīri formālām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija 2020. gada 17. decembrī ieinteresētajām personām sniedza kopsavilkumu par ierosinātajiem pagaidu maksājumiem un detalizētu informāciju par to, kā tika aprēķinātas dempinga starpības un starpības, kas ir atbilstošas tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kā paskaidrots pagaidu regulas 215. un 216. apsvērumā, personu iesniegto piezīmju dēļ netika mainītas starpības, jo piezīmes netika uzskatītas par tīri formālām.

| (5) | Komisija 2021. gada 7. janvārī ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/9 (5) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2021. gada 7. janvārī ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/9 (5) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu.

5

1.4.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (6) | Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“izpaustā pagaidu informācija”), sūdzības iesniedzēji, konsorcijs, kas pārstāv dažu lietotāju intereses, lietotājs, kurš importēja garus tērauda ražojumus, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, ar vienu no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saistīts importētājs, Turcijas Tērauda eksportētāju asociācija (ÇİB) un Turcijas valdība iesniedza rakstisku informāciju, kurā pauda savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja un saņēma papildu informāciju par kaitējuma starpību aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“izpaustā pagaidu informācija”), sūdzības iesniedzēji, konsorcijs, kas pārstāv dažu lietotāju intereses, lietotājs, kurš importēja garus tērauda ražojumus, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, ar vienu no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem saistīts importētājs, Turcijas Tērauda eksportētāju asociācija (ÇİB) un Turcijas valdība iesniedza rakstisku informāciju, kurā pauda savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja un saņēma papildu informāciju par kaitējuma starpību aprēķināšanu.

ÇİB

| (7) | Personas, kas to lūdza, saņēma iespēju tikt uzklausītas. Tika uzklausīti trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Turcijas valdība. |
| --- | --- |

(7)

Personas, kas to lūdza, saņēma iespēju tikt uzklausītas. Tika uzklausīti trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un Turcijas valdība.

| (8) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Izdarot galīgos konstatējumus, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā pārskatīja savus provizoriskos secinājumus. |
| --- | --- |

(8)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Izdarot galīgos konstatējumus, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā pārskatīja savus provizoriskos secinājumus.

| (9) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (“izpaustā galīgā informācija”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (“izpaustā galīgā informācija”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju.

| (10) | Personām, kas to pieprasīja, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Tika uzklausīti trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Turklāt viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saistībā ar pamatregulas 18. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Personām, kas to pieprasīja, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām. Tika uzklausīti trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Turklāt viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saistībā ar pamatregulas 18. panta piemērošanu.

| (11) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija konstatēja pārrakstīšanās kļūdu galīgās dempinga starpības aprēķinos vienam no ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc konkrētajam ražotājam eksportētājam tika nosūtīta papildu galīgā informācija, un tas sniedza papildu piezīmes par izpausto papildu informāciju, ko saņēma. |
| --- | --- |

(11)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija konstatēja pārrakstīšanās kļūdu galīgās dempinga starpības aprēķinos vienam no ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc konkrētajam ražotājam eksportētājam tika nosūtīta papildu galīgā informācija, un tas sniedza papildu piezīmes par izpausto papildu informāciju, ko saņēma.

| (12) | Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā šajā regulā.

1.5.   Atlase

Atlase

| (13) | Par atlasi netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 7. līdz 18. apsvērums. |
| --- | --- |

(13)

Par atlasi netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 7. līdz 18. apsvērums.

1.6.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (14) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 19. apsvērums. |
| --- | --- |

(14)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 19. apsvērums.

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (15) | Par izmeklēšanas periodu (“IP”) un attiecīgo periodu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 27. apsvērums. |
| --- | --- |

(15)

Par izmeklēšanas periodu (“IP”) un attiecīgo periodu netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 27. apsvērums.

1.8.   Ģeogrāfiskā tvēruma un procesuālo prasību izmaiņas

Ģeogrāfiskā tvēruma un procesuālo prasību izmaiņas

| (16) | Kopš 2021. gada 1. janvāra Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“AK”) vairs nav Eiropas Savienības daļa. Tāpēc šīs regulas pamatā ir dati par Eiropas Savienību bez AK (“ES27”). Šā iemesla dēļ Komisija lūdza sūdzības iesniedzēju un izlasē iekļautos Savienības ražotājus iesniegt konkrētas daļas no savām sākotnējām atbildēm uz anketas jautājumiem, norādot datus tikai par ES27. Sūdzības iesniedzējs un izlasē iekļautie Savienības ražotāji iesniedza pieprasītos datus. Tā kā atšķirība starp pagaidu regulā publicētajiem makroekonomiskajiem rādītājiem un makroekonomiskajiem datiem par ES27 ir skaidrojama ar to, ka nav iekļauti dati no viena AK ražotāja, šajā regulā dažas tabulās dati ir sniegti diapazonos, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz konkrēto ieinteresēto personu. |
| --- | --- |

(16)

Kopš 2021. gada 1. janvāra Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“AK”) vairs nav Eiropas Savienības daļa. Tāpēc šīs regulas pamatā ir dati par Eiropas Savienību bez AK (“ES27”). Šā iemesla dēļ Komisija lūdza sūdzības iesniedzēju un izlasē iekļautos Savienības ražotājus iesniegt konkrētas daļas no savām sākotnējām atbildēm uz anketas jautājumiem, norādot datus tikai par ES27. Sūdzības iesniedzējs un izlasē iekļautie Savienības ražotāji iesniedza pieprasītos datus. Tā kā atšķirība starp pagaidu regulā publicētajiem makroekonomiskajiem rādītājiem un makroekonomiskajiem datiem par ES27 ir skaidrojama ar to, ka nav iekļauti dati no viena AK ražotāja, šajā regulā dažas tabulās dati ir sniegti diapazonos, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz konkrēto ieinteresēto personu.

| (17) | Attiecībā uz dempingu galīgo dempinga starpību aprēķinam tika ņemti vērā tikai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas apjomi uz ES27. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz dempingu galīgo dempinga starpību aprēķinam tika ņemti vērā tikai izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta pārdošanas apjomi uz ES27.

| (18) | Visbeidzot, lai novērtētu Savienības intereses, Komisija interesējās arī par AK izstāšanās ietekmi uz lietotāju un importētāju, proti, Marcegaglia Carbon Steel SpA, San Polo Lamiere un Network Steel grupas pārstāvēto uzņēmumu, sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. San Polo Lamiere uz Komisijas pieprasījumu neatbildēja. Pārējās personas norādīja, ka AK izstāšanās nav ietekmējusi to sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Visbeidzot, lai novērtētu Savienības intereses, Komisija interesējās arī par AK izstāšanās ietekmi uz lietotāju un importētāju, proti, Marcegaglia Carbon Steel SpA, San Polo Lamiere un Network Steel grupas pārstāvēto uzņēmumu, sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem. San Polo Lamiere uz Komisijas pieprasījumu neatbildēja. Pārējās personas norādīja, ka AK izstāšanās nav ietekmējusi to sniegto informāciju.

Marcegaglia Carbon Steel SpA

San Polo Lamiere

Network Steel

San Polo Lamiere

| (19) | Komisija 2021. gada 12. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos (6) informēja AK uzņēmumus un apvienības, ka tie vairs netiks atzīti par ieinteresētajām personām tirdzniecības aizsardzības procedūrās. Uz paziņojumu atsaucās tikai Starptautiskā Tērauda tirdzniecības asociācija – Apvienotajā Karalistē bāzēta persona, kas pārstāv importētāju un lietotāju intereses –, iesniedzot pamatotu pieprasījumu par to, lai tā paliktu ieinteresētā persona šajā procedūrā, un tā tika reģistrēta kā ieinteresētā persona. Tā kā šai personai ir platforma Vācijā, kura pārstāv attiecīgus ES uzņēmumus ES27 dalībvalstīs, Komisija pieņēma tās pieprasījumu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2021. gada 12. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos (6) informēja AK uzņēmumus un apvienības, ka tie vairs netiks atzīti par ieinteresētajām personām tirdzniecības aizsardzības procedūrās. Uz paziņojumu atsaucās tikai Starptautiskā Tērauda tirdzniecības asociācija – Apvienotajā Karalistē bāzēta persona, kas pārstāv importētāju un lietotāju intereses –, iesniedzot pamatotu pieprasījumu par to, lai tā paliktu ieinteresētā persona šajā procedūrā, un tā tika reģistrēta kā ieinteresētā persona. Tā kā šai personai ir platforma Vācijā, kura pārstāv attiecīgus ES uzņēmumus ES27 dalībvalstīs, Komisija pieņēma tās pieprasījumu.

6

| (20) | Turcijas valdība uzskatīja, ka 2021. gada 7. janvārī noteiktie pagaidu pasākumi AK izstāšanās dēļ ir kļuvuši nepamatoti un nelikumīgi, jo tie ir balstīti uz ES28 datiem. 2021. gada 29. janvārī Turcijas valdība lūdza Komisiju izbeigt pagaidu pasākumus un veikt analīzi, pamatojoties uz datiem, kas neietver Apvienoto Karalisti. Komisija atzina Turcijas valdības pieprasījumu par nepamatotu, jo pagaidu pasākumi izrietēja no konstatējumiem, kas ieinteresētajām personām tika izpausti iepriekš 2020. gadā, kad Savienībā vēl bija 28 dalībvalstis. |
| --- | --- |

(20)

Turcijas valdība uzskatīja, ka 2021. gada 7. janvārī noteiktie pagaidu pasākumi AK izstāšanās dēļ ir kļuvuši nepamatoti un nelikumīgi, jo tie ir balstīti uz ES28 datiem. 2021. gada 29. janvārī Turcijas valdība lūdza Komisiju izbeigt pagaidu pasākumus un veikt analīzi, pamatojoties uz datiem, kas neietver Apvienoto Karalisti. Komisija atzina Turcijas valdības pieprasījumu par nepamatotu, jo pagaidu pasākumi izrietēja no konstatējumiem, kas ieinteresētajām personām tika izpausti iepriekš 2020. gadā, kad Savienībā vēl bija 28 dalībvalstis.

| (21) | Turklāt Turcijas valdība un divi no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka, ņemot vērā 11. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Turcijas Republiku par produktu tirdzniecību, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums (7) (“Turcijas un EOTK nolīgums”), nekādiem pagaidu pasākumiem nevajadzētu būt spēkā ilgāk kā trīs mēnešus. Tomēr Komisija uzskatīja, ka Turcijas un EOTK nolīguma 11. panta noteikumiem ir nozīme tikai tad, ja cietusī puse īpaši atsaucas uz šo pantu. Šajā izmeklēšanā Komisija neatsaucās uz Turcijas un EOTK līguma 10. vai 11. panta noteikumiem, un tādējādi Komisijai saskaņā ar pamatregulu nebija jānosaka pagaidu pasākumi uz laiku, kas būtu īsāks par sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt Turcijas valdība un divi no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka, ņemot vērā 11. panta 2. punktu Nolīgumā starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Turcijas Republiku par produktu tirdzniecību, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums (7) (“Turcijas un EOTK nolīgums”), nekādiem pagaidu pasākumiem nevajadzētu būt spēkā ilgāk kā trīs mēnešus. Tomēr Komisija uzskatīja, ka Turcijas un EOTK nolīguma 11. panta noteikumiem ir nozīme tikai tad, ja cietusī puse īpaši atsaucas uz šo pantu. Šajā izmeklēšanā Komisija neatsaucās uz Turcijas un EOTK līguma 10. vai 11. panta noteikumiem, un tādējādi Komisijai saskaņā ar pamatregulu nebija jānosaka pagaidu pasākumi uz laiku, kas būtu īsāks par sešiem mēnešiem.

7

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (22) | Pagaidu posmā autokrāvēju, dakštveres autokrāvēju un būvmašīnu detaļu ražotājs lūdza no izmeklēšanas tvēruma izslēgt karsti velmētus garu stieņu tērauda ražojumus. Pagaidu regulā Komisija provizoriski noteica, ka karsti velmēti garu stieņu tērauda ražojumi neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā, jo 6 līdz 12 m garš karsti velmēts stienis ir garš ražojums, nevis plakans tērauda ražojums. |
| --- | --- |

(22)

Pagaidu posmā autokrāvēju, dakštveres autokrāvēju un būvmašīnu detaļu ražotājs lūdza no izmeklēšanas tvēruma izslēgt karsti velmētus garu stieņu tērauda ražojumus. Pagaidu regulā Komisija provizoriski noteica, ka karsti velmēti garu stieņu tērauda ražojumi neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā, jo 6 līdz 12 m garš karsti velmēts stienis ir garš ražojums, nevis plakans tērauda ražojums.

| (23) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas šī persona atkārtoja savu pieprasījumu. Tā norādīja, ka uz konkrētajiem ražojumiem joprojām attiecas ražojuma definīcija un tādējādi uz tiem attiecas pasākumi. Tādēļ tā pieprasīja izslēgt “ražojumus, kas ir garāki par 6000 mm”, lai izslēgtu tos pašus ražojumus, t. i., konkrētus karsti velmētus garu stieņu ražojumus, uz kuriem attiecas KN kods 7226 91 91, kas ir viens no KN kodiem, uz kuriem attiecas pasākumi. Komisija konstatēja, ka ieinteresētās personas ierosinātā izslēgšana nav piemērojama, jo tā ietvertu konkrētus HRFS ražojumus, uz kuriem ir vērsti pasākumi. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka 10 000 mm garumu var attiecināt uz HRFS ruļļiem un pat uz konkrētiem sagarumotiem HRFS ražojumiem un tāpēc tā nav pazīme, kas piemīt tikai tiem ražojumiem, uz kuriem attiecas izslēgšanas pieprasījums. Tomēr sūdzības iesniedzējs piekrita, ka konkrētos karsti velmētos garu stieņu tērauda ražojumus nav paredzēts iekļaut izmeklēšanas tvērumā. |
| --- | --- |

(23)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas šī persona atkārtoja savu pieprasījumu. Tā norādīja, ka uz konkrētajiem ražojumiem joprojām attiecas ražojuma definīcija un tādējādi uz tiem attiecas pasākumi. Tādēļ tā pieprasīja izslēgt “ražojumus, kas ir garāki par 6000 mm”, lai izslēgtu tos pašus ražojumus, t. i., konkrētus karsti velmētus garu stieņu ražojumus, uz kuriem attiecas KN kods 7226 91 91, kas ir viens no KN kodiem, uz kuriem attiecas pasākumi. Komisija konstatēja, ka ieinteresētās personas ierosinātā izslēgšana nav piemērojama, jo tā ietvertu konkrētus HRFS ražojumus, uz kuriem ir vērsti pasākumi. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka 10 000 mm garumu var attiecināt uz HRFS ruļļiem un pat uz konkrētiem sagarumotiem HRFS ražojumiem un tāpēc tā nav pazīme, kas piemīt tikai tiem ražojumiem, uz kuriem attiecas izslēgšanas pieprasījums. Tomēr sūdzības iesniedzējs piekrita, ka konkrētos karsti velmētos garu stieņu tērauda ražojumus nav paredzēts iekļaut izmeklēšanas tvērumā.

HRFS

HRFS

HRFS

| (24) | Komisija konstatēja, ka autokrāvēju ražotāja pieprasījumā norādītajiem ražojumiem ir citādas pamatīpašības nekā HRFS nevis garuma, bet gan biezuma un platuma dēļ, kas padara tos par atšķirīgiem ražojumiem ar atšķirīgu lietojumu. Tāpēc izslēgti tika “ražojumi, kuru a) platums nepārsniedz 350 mm un b) biezums ir vismaz 50 mm neatkarīgi no ražojuma garuma”. |
| --- | --- |

(24)

Komisija konstatēja, ka autokrāvēju ražotāja pieprasījumā norādītajiem ražojumiem ir citādas pamatīpašības nekā HRFS nevis garuma, bet gan biezuma un platuma dēļ, kas padara tos par atšķirīgiem ražojumiem ar atšķirīgu lietojumu. Tāpēc izslēgti tika “ražojumi, kuru a) platums nepārsniedz 350 mm un b) biezums ir vismaz 50 mm neatkarīgi no ražojuma garuma”.

HRFS

| (25) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Erdemir Romania S.R.L. pieprasīja izslēgt tā sauktos “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, klasificētus ar KN kodu 7225 19 10, jo tas – ņemot vērā, ka Savienības ražotājiem esot tāda prakse, ko raksturojot augstas cenas un ierobežots piedāvājums, un ka neesot konkurences ar Savienības ražotājiem – pērk šādus ražojumus tikai no sava mātesuzņēmuma Erdemir Turcijā. Erdemir Romania S.R.L apgalvoja, ka gadījumā, ja konkrētie ražojumi netiktu izslēgti, tiktu negatīvi ietekmēts pats uzņēmums un Rumānijas ekonomika kopumā. |
| --- | --- |

(25)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Erdemir Romania S.R.L. pieprasīja izslēgt tā sauktos “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, klasificētus ar KN kodu 7225 19 10, jo tas – ņemot vērā, ka Savienības ražotājiem esot tāda prakse, ko raksturojot augstas cenas un ierobežots piedāvājums, un ka neesot konkurences ar Savienības ražotājiem – pērk šādus ražojumus tikai no sava mātesuzņēmuma Erdemir Turcijā. Erdemir Romania S.R.L apgalvoja, ka gadījumā, ja konkrētie ražojumi netiktu izslēgti, tiktu negatīvi ietekmēts pats uzņēmums un Rumānijas ekonomika kopumā.

Erdemir Romania S.R.L.

Erdemir

Erdemir Romania S.R.L

| (26) | Iepriekš minētais izslēgšanas pieprasījums attiecas uz HRFS kā izejresursa piegādi elektrotehniskā tērauda ražotājam Rumānijā no tā mātesuzņēmuma Erdemir Turcijā. Komisija konstatēja, ka šādi izejresursi neatšķiras, bet to fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, galalietojumi un savstarpējā aizstājamība ir tādi paši kā citiem HRFS veidiem, uz kuriem attiecas pasākumi. Tādējādi Komisija noraidīja pieprasījumu izslēgt “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, klasificētus ar KN kodu 7225 19 10. Turklāt vairāki Savienības ražotāji ražo “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, un tie tieši konkurē ar importētajiem ražojumiem. Attiecībā uz ietekmi uz pieprasījuma iesniedzēju, ņemot vērā mātesuzņēmumam piemērojamā antidempinga maksājuma līmeni, Komisija nesaskatīja, kāpēc neizslēgšana būtu “katastrofāla”, kā to apgalvoja ieinteresētā persona. |
| --- | --- |

(26)

Iepriekš minētais izslēgšanas pieprasījums attiecas uz HRFS kā izejresursa piegādi elektrotehniskā tērauda ražotājam Rumānijā no tā mātesuzņēmuma Erdemir Turcijā. Komisija konstatēja, ka šādi izejresursi neatšķiras, bet to fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, galalietojumi un savstarpējā aizstājamība ir tādi paši kā citiem HRFS veidiem, uz kuriem attiecas pasākumi. Tādējādi Komisija noraidīja pieprasījumu izslēgt “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, klasificētus ar KN kodu 7225 19 10. Turklāt vairāki Savienības ražotāji ražo “magnētiskos” karsti velmētos silīcijtērauda ražojumus, kuri nav ar orientētu graudu, un tie tieši konkurē ar importētajiem ražojumiem. Attiecībā uz ietekmi uz pieprasījuma iesniedzēju, ņemot vērā mātesuzņēmumam piemērojamā antidempinga maksājuma līmeni, Komisija nesaskatīja, kāpēc neizslēgšana būtu “katastrofāla”, kā to apgalvoja ieinteresētā persona.

HRFS

Erdemir

HRFS

2.2.   Secinājums

Secinājums

| (27) | Par ražojuma tvērumu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 28. līdz 33. apsvērumā, kā tie pārskatīti iepriekš 24. apsvērumā. |
| --- | --- |

(27)

Par ražojuma tvērumu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 28. līdz 33. apsvērumā, kā tie pārskatīti iepriekš 24. apsvērumā.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (28) | Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas Komisija saņēma rakstiskas piezīmes no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēja par provizoriskajiem un galīgajiem konstatējumiem par dempingu. |
| --- | --- |

(28)

Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas Komisija saņēma rakstiskas piezīmes no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēja par provizoriskajiem un galīgajiem konstatējumiem par dempingu.

3.1.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (29) | Sīkāka informācija par pamatregulas 18. panta piemērošanu divu saistīto ražotāju eksportētāju sniegtajai informācijai attiecībā uz transportēšanas izmaksām, par kurām ziņots attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, ir izklāstīta pagaidu regulas 26. un 56. līdz 59. apsvērumā. |
| --- | --- |

(29)

Sīkāka informācija par pamatregulas 18. panta piemērošanu divu saistīto ražotāju eksportētāju sniegtajai informācijai attiecībā uz transportēšanas izmaksām, par kurām ziņots attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, ir izklāstīta pagaidu regulas 26. un 56. līdz 59. apsvērumā.

| (30) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas abi saistītie ražotāji eksportētāji iebilda pret pamatregulas 18. panta provizorisku piemērošanu attiecībā uz to iekšzemes transportēšanas izmaksām un apgalvoja, ka šajā gadījumā nav izpildīti minētā panta piemērošanas nosacījumi. Tie apgalvoja arī, ka tad, ja Komisija secinātu citādi, tā varētu tikai koriģēt iekšzemes transportēšanas izmaksas tiem piegādes maršrutiem, kuriem uzņēmuma sniegtā informācija tika uzskatīta par nepareizu. |
| --- | --- |

(30)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas abi saistītie ražotāji eksportētāji iebilda pret pamatregulas 18. panta provizorisku piemērošanu attiecībā uz to iekšzemes transportēšanas izmaksām un apgalvoja, ka šajā gadījumā nav izpildīti minētā panta piemērošanas nosacījumi. Tie apgalvoja arī, ka tad, ja Komisija secinātu citādi, tā varētu tikai koriģēt iekšzemes transportēšanas izmaksas tiem piegādes maršrutiem, kuriem uzņēmuma sniegtā informācija tika uzskatīta par nepareizu.

| (31) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja to, ka Komisija provizoriski piemēro pamatregulas 18. pantu attiecībā uz transportēšanas izmaksām, kas radušās konkrētajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(31)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja to, ka Komisija provizoriski piemēro pamatregulas 18. pantu attiecībā uz transportēšanas izmaksām, kas radušās konkrētajam ražotājam eksportētājam.

| (32) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas konkrētie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus. Pirmkārt, tie apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams identificēt radušās HRFS transportēšanas izmaksas starp ražotāju un citu grupas uzņēmumu, jo Komisija ir nolēmusi veikt atsevišķus dempinga starpības aprēķinus abiem grupas ražotājiem eksportētājiem. Otrkārt, tie norādīja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot informāciju, kas sniegta atbildē uz vēstuli par 18. panta piemērošanu, un būtu vajadzējis pielāgot transportēšanas izmaksas tikai attiecībā uz tiem piegādes maršrutiem, kuros bija ietverta grupā ietilpstoša saistīta uzņēmuma noliktava/osta, kas tiek izmantota par starpniekpārdošanas vai piegādes vietu. Šajā sakarā uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, un uzklausīšana notika 2021. gada 6. maijā. |
| --- | --- |

(32)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas konkrētie ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus. Pirmkārt, tie apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams identificēt radušās HRFS transportēšanas izmaksas starp ražotāju un citu grupas uzņēmumu, jo Komisija ir nolēmusi veikt atsevišķus dempinga starpības aprēķinus abiem grupas ražotājiem eksportētājiem. Otrkārt, tie norādīja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot informāciju, kas sniegta atbildē uz vēstuli par 18. panta piemērošanu, un būtu vajadzējis pielāgot transportēšanas izmaksas tikai attiecībā uz tiem piegādes maršrutiem, kuros bija ietverta grupā ietilpstoša saistīta uzņēmuma noliktava/osta, kas tiek izmantota par starpniekpārdošanas vai piegādes vietu. Šajā sakarā uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, un uzklausīšana notika 2021. gada 6. maijā.

HRFS

| (33) | Komisija analizēja šo apgalvojumu un secināja, ka attiecībā uz iekšzemes transportēšanas izmaksām, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, ir pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu. Pirmkārt, lai gan atsevišķi aprēķini par abiem uzņēmumiem tika veikti pēc tam, kad tika saņemtas to piezīmes par izpausto pagaidu informāciju, uzņēmumi palika saistītas personas, tāpēc iekšējās transportēšanas izmaksas joprojām bija būtiskas. Otrkārt, dokumenti, ko uzņēmumi iesniedza sava apgalvojuma pamatošanai, nesniedza nekādu jaunu informāciju un nesniedza tādu skaidru un pilnīgu sadalījumu par visiem ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū saistītajiem piegādes maršrutiem, kurš ļautu Komisijai skaidri noteikt un tādējādi salīdzinoši pārbaudīt visus darījumus, kas ietver saistītā uzņēmuma noliktavu/ostu kā starpniekpārdošanas vai izplatīšanas vietu. Spriežot pēc informācijas lietas materiālos, nevar pietiekami pārliecinoši izslēgt, ka nav citu piegādes maršrutu, par kuriem būtu jāizslēdz arī dažas iekšējās transportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(33)

Komisija analizēja šo apgalvojumu un secināja, ka attiecībā uz iekšzemes transportēšanas izmaksām, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, ir pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu. Pirmkārt, lai gan atsevišķi aprēķini par abiem uzņēmumiem tika veikti pēc tam, kad tika saņemtas to piezīmes par izpausto pagaidu informāciju, uzņēmumi palika saistītas personas, tāpēc iekšējās transportēšanas izmaksas joprojām bija būtiskas. Otrkārt, dokumenti, ko uzņēmumi iesniedza sava apgalvojuma pamatošanai, nesniedza nekādu jaunu informāciju un nesniedza tādu skaidru un pilnīgu sadalījumu par visiem ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū saistītajiem piegādes maršrutiem, kurš ļautu Komisijai skaidri noteikt un tādējādi salīdzinoši pārbaudīt visus darījumus, kas ietver saistītā uzņēmuma noliktavu/ostu kā starpniekpārdošanas vai izplatīšanas vietu. Spriežot pēc informācijas lietas materiālos, nevar pietiekami pārliecinoši izslēgt, ka nav citu piegādes maršrutu, par kuriem būtu jāizslēdz arī dažas iekšējās transportēšanas izmaksas.

| (34) | Ņēmusi vērā uzklausīšanas amatpersonas ieteikumus, Komisija atkārtoti novērtēja ražotāju eksportētāju iekšzemes transportēšanas izmaksu korekcijas pamatotību. Komisija norādīja, ka pamatregulas 18. pants tika piemērots tikai ierobežotam skaitam pārdošanas darījumu iekšzemes tirgū (aptuveni 10 % vienam ražotājam eksportētājam, aptuveni 20 % citam grupas ražotājam eksportētājam) un Komisija veica korekcijas tikai attiecībā uz tiem pārdošanas darījumiem, kuriem bija veikta piegāde klientam. Tādējādi korekcijas attiecībā uz lielāko daļu iekšzemes pārdošanas darījumu palika nemainīgas. Turklāt, lai gan Komisija izmantoja pieejamos faktus, transportēšanas izmaksu korekciju tā nenoraidīja pilnībā. Tā vietā tā izmantoja uzņēmumu sniegtos faktiskos datus, lai aplēstu transportēšanas izmaksas maršrutos, par kuriem nebija skaidrs, vai ir iesaistīta saistītā starpniecības vieta. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā faktus un ražotāju eksportētāju vajadzību pamatot pieprasītās korekcijas, izmantotā pieeja attiecībā uz transportēšanas izmaksu piemaksas noteikšanu iekšzemes pārdošanas darījumiem bija samērīga un nebija nepamatota. |
| --- | --- |

(34)

Ņēmusi vērā uzklausīšanas amatpersonas ieteikumus, Komisija atkārtoti novērtēja ražotāju eksportētāju iekšzemes transportēšanas izmaksu korekcijas pamatotību. Komisija norādīja, ka pamatregulas 18. pants tika piemērots tikai ierobežotam skaitam pārdošanas darījumu iekšzemes tirgū (aptuveni 10 % vienam ražotājam eksportētājam, aptuveni 20 % citam grupas ražotājam eksportētājam) un Komisija veica korekcijas tikai attiecībā uz tiem pārdošanas darījumiem, kuriem bija veikta piegāde klientam. Tādējādi korekcijas attiecībā uz lielāko daļu iekšzemes pārdošanas darījumu palika nemainīgas. Turklāt, lai gan Komisija izmantoja pieejamos faktus, transportēšanas izmaksu korekciju tā nenoraidīja pilnībā. Tā vietā tā izmantoja uzņēmumu sniegtos faktiskos datus, lai aplēstu transportēšanas izmaksas maršrutos, par kuriem nebija skaidrs, vai ir iesaistīta saistītā starpniecības vieta. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā faktus un ražotāju eksportētāju vajadzību pamatot pieprasītās korekcijas, izmantotā pieeja attiecībā uz transportēšanas izmaksu piemaksas noteikšanu iekšzemes pārdošanas darījumiem bija samērīga un nebija nepamatota.

| (35) | Tāpēc prasība tika noraidīta, un Komisija apstiprināja pagaidu regulas 56. līdz 59. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc prasība tika noraidīta, un Komisija apstiprināja pagaidu regulas 56. līdz 59. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

3.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (36) | Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 38. līdz 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(36)

Sīkāka informācija par normālās vērtības aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 38. līdz 49. apsvērumā.

| (37) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot tā ražošanas izmaksas, Komisijai būtu jāsaskaņo pārrēķinātās iegādāto izejresursu izmaksas ar tā grāmatvedības uzskaiti. |
| --- | --- |

(37)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot tā ražošanas izmaksas, Komisijai būtu jāsaskaņo pārrēķinātās iegādāto izejresursu izmaksas ar tā grāmatvedības uzskaiti.

| (38) | Komisija novērtēja apgalvojumu un atzina to par pamatotu. Ar metodiku, ko Komisija izmantoja pagaidu posmā, lai pārdalītu iegādāto izejresursu izmaksas ar nolūku atspoguļot izmaksu starpību, kas izriet no to tehnisko īpašību atšķirībām, tika iegūtas lielākas šo izejresursu kopējās izmaksas, kas nesakrita ar ražotāja eksportētāja grāmatvedības uzskaiti. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts, un Komisija galīgajā aprēķinā attiecīgi pārskatīja iegādāto izejresursu izmaksas. |
| --- | --- |

(38)

Komisija novērtēja apgalvojumu un atzina to par pamatotu. Ar metodiku, ko Komisija izmantoja pagaidu posmā, lai pārdalītu iegādāto izejresursu izmaksas ar nolūku atspoguļot izmaksu starpību, kas izriet no to tehnisko īpašību atšķirībām, tika iegūtas lielākas šo izejresursu kopējās izmaksas, kas nesakrita ar ražotāja eksportētāja grāmatvedības uzskaiti. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts, un Komisija galīgajā aprēķinā attiecīgi pārskatīja iegādāto izejresursu izmaksas.

| (39) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot ražošanas izmaksas, Komisijai būtu vajadzējis pieņemt elektroenerģijas kompensāciju, par ko tas bija ziņojis. Tas apgalvoja, ka Komisija savos provizoriskajos secinājumos ir pārpratusi uzņēmuma lomu Turcijas elektroenerģijas tirgū un to, kā kopumā darbojas sistēma YEKDEM – atjaunojamo energoresursu atbalsta mehānisms Turcijā. Ražotājs eksportētājs paskaidroja, ka no atjaunojamajiem energoresursiem saražoto elektroenerģiju tirgus operators (EPIAS) pārdod tirgus dalībniekiem par konkrētu cenu. Tomēr, ja tirgus cena, par kādu EPIAS bija iegādājies šo elektroenerģiju, vēlāk izrādītos zemāka, elektroenerģijas pircējiem tiktu atmaksāta starpība. Tāpēc uzņēmums apgalvoja, ka ir nepieciešama elektroenerģijas kompensācija, lai atspoguļotu tā elektroenerģijas neto izmaksas, ņemot vērā atmaksu. |
| --- | --- |

(39)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot ražošanas izmaksas, Komisijai būtu vajadzējis pieņemt elektroenerģijas kompensāciju, par ko tas bija ziņojis. Tas apgalvoja, ka Komisija savos provizoriskajos secinājumos ir pārpratusi uzņēmuma lomu Turcijas elektroenerģijas tirgū un to, kā kopumā darbojas sistēma YEKDEM – atjaunojamo energoresursu atbalsta mehānisms Turcijā. Ražotājs eksportētājs paskaidroja, ka no atjaunojamajiem energoresursiem saražoto elektroenerģiju tirgus operators (EPIAS) pārdod tirgus dalībniekiem par konkrētu cenu. Tomēr, ja tirgus cena, par kādu EPIAS bija iegādājies šo elektroenerģiju, vēlāk izrādītos zemāka, elektroenerģijas pircējiem tiktu atmaksāta starpība. Tāpēc uzņēmums apgalvoja, ka ir nepieciešama elektroenerģijas kompensācija, lai atspoguļotu tā elektroenerģijas neto izmaksas, ņemot vērā atmaksu.

YEKDEM

EPIAS

EPIAS

| (40) | Komisija analizēja sniegtos jaunos skaidrojumus un secināja, ka apgalvojums ir pamatots. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts, un galīgajā uzņēmuma dempinga aprēķinā elektroenerģijas kompensācija tika iekļauta ražošanas izmaksās. |
| --- | --- |

(40)

Komisija analizēja sniegtos jaunos skaidrojumus un secināja, ka apgalvojums ir pamatots. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts, un galīgajā uzņēmuma dempinga aprēķinā elektroenerģijas kompensācija tika iekļauta ražošanas izmaksās.

| (41) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot HRFS ražošanas izmaksas, Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā tikai iekšzemes tirgū pārdoto HRFS izmaksas, kuras tas bija sniedzis atsevišķi no to HRFS izmaksām, kuri eksportēti uz Savienību, nevis noteikt vienotas HRFS ražošanas izmaksas, apvienojot abas sniegtās izmaksu datu kopas. Uzņēmums apgalvoja, ka ar šādu pieeju netiek ņemts vērā fakts, ka ar produkta kontroles numuru (“PKN”) noteiktā viena ražojuma veida ražojumu klāsts var atšķirties atkarībā no tirgus galamērķa. |
| --- | --- |

(41)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot HRFS ražošanas izmaksas, Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā tikai iekšzemes tirgū pārdoto HRFS izmaksas, kuras tas bija sniedzis atsevišķi no to HRFS izmaksām, kuri eksportēti uz Savienību, nevis noteikt vienotas HRFS ražošanas izmaksas, apvienojot abas sniegtās izmaksu datu kopas. Uzņēmums apgalvoja, ka ar šādu pieeju netiek ņemts vērā fakts, ka ar produkta kontroles numuru (“PKN”) noteiktā viena ražojuma veida ražojumu klāsts var atšķirties atkarībā no tirgus galamērķa.

HRFS

HRFS

HRFS

HRFS

| (42) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka gadījumā, ja divi vai vairāki ražojumi atbilst vienam un tam pašam PKN, tiem vajadzētu būt vienādām ražošanas izmaksām, pat ja ražotāja izmaksu uzskaites sistēmā tās tiek uzskatītas par atšķirīgām. Tāpēc tās būtu jānorāda vienā un tajā pašā ražošanas izmaksu tabulā. |
| --- | --- |

(42)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka gadījumā, ja divi vai vairāki ražojumi atbilst vienam un tam pašam PKN, tiem vajadzētu būt vienādām ražošanas izmaksām, pat ja ražotāja izmaksu uzskaites sistēmā tās tiek uzskatītas par atšķirīgām. Tāpēc tās būtu jānorāda vienā un tajā pašā ražošanas izmaksu tabulā.

| (43) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka normālās vērtības aprēķinā būtu bijušas jāņem vērā tikai tās ražošanas izmaksas, kas attiecināmas uz pārdošanu iekšzemes tirgū un kas tika paziņotas atsevišķi no ražošanas izmaksām, kuras attiecināmas uz pārdošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(43)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka normālās vērtības aprēķinā būtu bijušas jāņem vērā tikai tās ražošanas izmaksas, kas attiecināmas uz pārdošanu iekšzemes tirgū un kas tika paziņotas atsevišķi no ražošanas izmaksām, kuras attiecināmas uz pārdošanu Savienībā.

| (44) | Komisija uzskatīja, ka ražotājs eksportētājs ražošanas izmaksās atkarībā no galamērķa tirgus nav uzrādījis nekādas faktiskas atšķirības, kas pamatotu atsevišķu izmaksu aprēķinu. Apgalvotā izmaksu starpība ir radusies tāpēc, ka uzņēmums ražošanas izmaksas sniedzis, pamatojoties uz saviem iekšējiem kodiem, nevis uz PKN. Komisija uzskatīja, ka nav iemesla nošķirt iekšzemes tirgū pārdoto un eksportēto ražojumu ražošanas izmaksas, ja ražošanas procesā faktiski nav atšķirības. Tā kā ražotājs eksportētājs nesniedza pierādījumus par to, ka ražošanas process eksportam un pārdošanai iekšzemes tirgū ar vienu un to pašu PKN būtu atšķirīgs, Komisija secināja, ka nevar pieņemt divas izmaksu kopas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(44)

Komisija uzskatīja, ka ražotājs eksportētājs ražošanas izmaksās atkarībā no galamērķa tirgus nav uzrādījis nekādas faktiskas atšķirības, kas pamatotu atsevišķu izmaksu aprēķinu. Apgalvotā izmaksu starpība ir radusies tāpēc, ka uzņēmums ražošanas izmaksas sniedzis, pamatojoties uz saviem iekšējiem kodiem, nevis uz PKN. Komisija uzskatīja, ka nav iemesla nošķirt iekšzemes tirgū pārdoto un eksportēto ražojumu ražošanas izmaksas, ja ražošanas procesā faktiski nav atšķirības. Tā kā ražotājs eksportētājs nesniedza pierādījumus par to, ka ražošanas process eksportam un pārdošanai iekšzemes tirgū ar vienu un to pašu PKN būtu atšķirīgs, Komisija secināja, ka nevar pieņemt divas izmaksu kopas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (45) | Trīs ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par savu iekšzemes PVA aprēķinu, jo īpaši attiecībā uz dažu finanšu posteņu – kā finanšu ienākumu, guvumu un zaudējumu no ārvalstu valūtas maiņas un ar PVA aprēķinu saistīto ārkārtas ieņēmumu un zaudējumu – izslēgšanu vai provizorisku pārdali. |
| --- | --- |

(45)

Trīs ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par savu iekšzemes PVA aprēķinu, jo īpaši attiecībā uz dažu finanšu posteņu – kā finanšu ienākumu, guvumu un zaudējumu no ārvalstu valūtas maiņas un ar PVA aprēķinu saistīto ārkārtas ieņēmumu un zaudējumu – izslēgšanu vai provizorisku pārdali.

| (46) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, ka izslēgtās summas nav saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu vai pārdošanu, bet gan ar citu darbību, ko veikuši uzņēmumi, piemēram, banku noguldījumu un pārvērtēšanas darbību, rezultātiem. |
| --- | --- |

(46)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, ka izslēgtās summas nav saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu vai pārdošanu, bet gan ar citu darbību, ko veikuši uzņēmumi, piemēram, banku noguldījumu un pārvērtēšanas darbību, rezultātiem.

| (47) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus par PVA aprēķinu. |
| --- | --- |

(47)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus par PVA aprēķinu.

| (48) | Abi saistītie ražotāji eksportētāji apšaubīja faktu, ka Komisija dažus izdevumus pārklasificējusi no pārdoto preču izmaksām pie PVA vai pie ražošanas izmaksām (piemēram, nenoslogotās jaudas izdevumus, rezervi par materiāla krājumiem), bet tāpat nav rīkojusies ar konkrētiem citiem izdevumiem, kas uzrādīti pie pārdoto preču izmaksām. Uzņēmumi arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā realizētos guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kā arī tos, kas izriet no vērtēšanas atšķirībām. Visbeidzot, uzņēmumi apgalvoja, ka grupā ietilpstošā saistītā tirgotāja ar transportēšanu saistītās PVA izmaksas nebūtu vajadzējis pārklasificēt pie vispārējām PVA izmaksām, jo tam nebija radušās iekšējās transportēšanas izmaksas. Pēdējais apgalvojums tika atkārtots pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas. Jo īpaši ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka jautājums nevar skart saistīto tirgotāju, jo tas ir pēdējais posms transportēšanas plūsmā. |
| --- | --- |

(48)

Abi saistītie ražotāji eksportētāji apšaubīja faktu, ka Komisija dažus izdevumus pārklasificējusi no pārdoto preču izmaksām pie PVA vai pie ražošanas izmaksām (piemēram, nenoslogotās jaudas izdevumus, rezervi par materiāla krājumiem), bet tāpat nav rīkojusies ar konkrētiem citiem izdevumiem, kas uzrādīti pie pārdoto preču izmaksām. Uzņēmumi arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis ņemt vērā realizētos guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kā arī tos, kas izriet no vērtēšanas atšķirībām. Visbeidzot, uzņēmumi apgalvoja, ka grupā ietilpstošā saistītā tirgotāja ar transportēšanu saistītās PVA izmaksas nebūtu vajadzējis pārklasificēt pie vispārējām PVA izmaksām, jo tam nebija radušās iekšējās transportēšanas izmaksas. Pēdējais apgalvojums tika atkārtots pēc papildu galīgās informācijas izpaušanas. Jo īpaši ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka jautājums nevar skart saistīto tirgotāju, jo tas ir pēdējais posms transportēšanas plūsmā.

| (49) | Attiecībā uz to izdevumu pārklasificēšanu, kas uzrādīti pie pārdoto preču izmaksām, uzņēmums bija paziņojis konkrētus izdevumus, kas nebija iekļauti ne pie ražošanas izmaksām, ne pie PVA. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tad, ja šie izdevumi netiktu pārklasificēti nevienā no šīm kategorijām, tie tiktu kļūdaini izslēgti no normālās vērtības noteikšanas. Tajā pašā laikā Komisija uzskatīja, ka tie izdevumi, kas netika pārklasificēti, vai nu nebija saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu (piemēram, atvasināto instrumentu darījumi), vai to saistība ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu nebija skaidra (piemēram, izejvielu cenu atšķirības). |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz to izdevumu pārklasificēšanu, kas uzrādīti pie pārdoto preču izmaksām, uzņēmums bija paziņojis konkrētus izdevumus, kas nebija iekļauti ne pie ražošanas izmaksām, ne pie PVA. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tad, ja šie izdevumi netiktu pārklasificēti nevienā no šīm kategorijām, tie tiktu kļūdaini izslēgti no normālās vērtības noteikšanas. Tajā pašā laikā Komisija uzskatīja, ka tie izdevumi, kas netika pārklasificēti, vai nu nebija saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu (piemēram, atvasināto instrumentu darījumi), vai to saistība ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu nebija skaidra (piemēram, izejvielu cenu atšķirības).

| (50) | Attiecībā uz guvumiem/zaudējumiem no ārvalstu valūtas maiņas Komisija uzskatīja, ka novērtēšanas guvumi/zaudējumi radās kontu slēgšanas darbību rezultātā un tāpēc nebija saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Turklāt uzņēmumi paskaidroja, ka guvumi/zaudējumi izriet no EUR vai TRY darījumiem, jo to grāmatvedības valūta ir USD. Tā kā pārdošana iekšzemes tirgū notika USD, Komisija uzskatīja, ka realizētos guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas nevar attiecināt uz pārdošanu iekšzemes tirgū un tādējādi tie būtu jāņem vērā, nosakot parastās tirdzniecības aprites pārbaudē izmantotās PVA. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz guvumiem/zaudējumiem no ārvalstu valūtas maiņas Komisija uzskatīja, ka novērtēšanas guvumi/zaudējumi radās kontu slēgšanas darbību rezultātā un tāpēc nebija saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Turklāt uzņēmumi paskaidroja, ka guvumi/zaudējumi izriet no EUR vai TRY darījumiem, jo to grāmatvedības valūta ir USD. Tā kā pārdošana iekšzemes tirgū notika USD, Komisija uzskatīja, ka realizētos guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas nevar attiecināt uz pārdošanu iekšzemes tirgū un tādējādi tie būtu jāņem vērā, nosakot parastās tirdzniecības aprites pārbaudē izmantotās PVA.

| (51) | Visbeidzot, attiecībā uz to iekšējās transportēšanas izmaksu pārklasificēšanu, kurām tika piemēroti pamatregulas 18. panta noteikumi, kā skaidrots iepriekš 29. līdz 35. apsvērumā, ciktāl ir runa par saistīto tirgotāju, Komisija uzskatīja, ka šis jautājums ir uzņēmumu grupas līmenī un ietver saistītā tirgotāja darbību. Attiecībā uz saistīto tirgotāju Komisija norādīja, ka uzņēmuma telpas atradās četrās vietās. Tāpēc nevar izslēgt, ka, pirms preces tika nosūtītas klientam vai klients tās saņēma, tās vispirms tika pārvestas uz kādu no citām vietām. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, attiecībā uz to iekšējās transportēšanas izmaksu pārklasificēšanu, kurām tika piemēroti pamatregulas 18. panta noteikumi, kā skaidrots iepriekš 29. līdz 35. apsvērumā, ciktāl ir runa par saistīto tirgotāju, Komisija uzskatīja, ka šis jautājums ir uzņēmumu grupas līmenī un ietver saistītā tirgotāja darbību. Attiecībā uz saistīto tirgotāju Komisija norādīja, ka uzņēmuma telpas atradās četrās vietās. Tāpēc nevar izslēgt, ka, pirms preces tika nosūtītas klientam vai klients tās saņēma, tās vispirms tika pārvestas uz kādu no citām vietām.

| (52) | Tādējādi Komisija apstiprināja savu pagaidu posmā izmantoto pieeju un noraidīja abu saistīto ražotāju eksportētāju iesniegtos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi Komisija apstiprināja savu pagaidu posmā izmantoto pieeju un noraidīja abu saistīto ražotāju eksportētāju iesniegtos apgalvojumus.

| (53) | Viens ražotājs eksportētājs nepiekrita tam, ka Komisija noraida guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, ārkārtas ienākumus un finanšu ienākumus, kurus uzņēmums ziņoja pie savām PVA. Turklāt tas apgalvoja, ka Komisija no PVA ir izslēgusi finanšu ienākumus, bet finanšu izdevumus nav izslēgusi. |
| --- | --- |

(53)

Viens ražotājs eksportētājs nepiekrita tam, ka Komisija noraida guvumus/zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, ārkārtas ienākumus un finanšu ienākumus, kurus uzņēmums ziņoja pie savām PVA. Turklāt tas apgalvoja, ka Komisija no PVA ir izslēgusi finanšu ienākumus, bet finanšu izdevumus nav izslēgusi.

| (54) | Atbilstoši savai grāmatvedības praksei konkrētais uzņēmums nevarēja atsevišķi ziņot par realizētajiem guvumiem/zaudējumiem no ārvalstu valūtas maiņas, kas ir tieši saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt no ārvalstu valūtas maiņas realizēto guvumu/zaudējumu faktisko summu, ko tā būtu varējusi ņemt vērā, aprēķinot PVA. |
| --- | --- |

(54)

Atbilstoši savai grāmatvedības praksei konkrētais uzņēmums nevarēja atsevišķi ziņot par realizētajiem guvumiem/zaudējumiem no ārvalstu valūtas maiņas, kas ir tieši saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt no ārvalstu valūtas maiņas realizēto guvumu/zaudējumu faktisko summu, ko tā būtu varējusi ņemt vērā, aprēķinot PVA.

| (55) | Attiecībā uz ārkārtas ienākumiem Komisija norādīja, ka piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu uzņēmums apgalvoja, ka ārkārtas ienākumi bija saistīti ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu un ražošanas darbībām. Tomēr uzņēmums nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Turklāt Komisija paskaidroja, ka tā noraidīja tikai vienu posteni, kurš bija ziņots pie ārkārtas ienākumiem un kura raksturu nevarēja noteikt, pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz ārkārtas ienākumiem Komisija norādīja, ka piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu uzņēmums apgalvoja, ka ārkārtas ienākumi bija saistīti ar izmeklējamā ražojuma pārdošanu un ražošanas darbībām. Tomēr uzņēmums nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Turklāt Komisija paskaidroja, ka tā noraidīja tikai vienu posteni, kurš bija ziņots pie ārkārtas ienākumiem un kura raksturu nevarēja noteikt, pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju.

| (56) | Visbeidzot, Komisija arī rūpīgi izskatīja informāciju, kas tika sniegta pie finanšu ienākumiem un finanšu izdevumiem. Komisija noraidīja uzņēmuma apgalvojumu par finanšu ienākumiem, jo tas nebija saistīts ar uzņēmuma ikdienas ražošanas un pārdošanas darbībām, bet gan ar finanšu operācijām, kam nebija saistības ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Pretēji tam, pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju, Komisija uzskatīja, ka finanšu izdevumi, kas radās uzņēmumam, attiecās uz HRFS ražošanas un pārdošanas darbībām. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, Komisija arī rūpīgi izskatīja informāciju, kas tika sniegta pie finanšu ienākumiem un finanšu izdevumiem. Komisija noraidīja uzņēmuma apgalvojumu par finanšu ienākumiem, jo tas nebija saistīts ar uzņēmuma ikdienas ražošanas un pārdošanas darbībām, bet gan ar finanšu operācijām, kam nebija saistības ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu. Pretēji tam, pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju, Komisija uzskatīja, ka finanšu izdevumi, kas radās uzņēmumam, attiecās uz HRFS ražošanas un pārdošanas darbībām.

HRFS

| (57) | Tādējādi Komisija apstiprināja savu pieeju pagaidu posmā un noraidīja ražotāja eksportētāja iesniegtos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi Komisija apstiprināja savu pieeju pagaidu posmā un noraidīja ražotāja eksportētāja iesniegtos apgalvojumus.

| (58) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis neņemt vērā informāciju, ko tas iesniedza pagaidu posmā, jo neesot pagaidu izņēmuma, kas ļautu Komisijai to darīt, ja vien informācija ir iesniegta izmeklēšanas termiņā un ieinteresētā persona, kas iesniedz šādu informāciju, sadarbojas ar Komisiju. |
| --- | --- |

(58)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nebūtu vajadzējis neņemt vērā informāciju, ko tas iesniedza pagaidu posmā, jo neesot pagaidu izņēmuma, kas ļautu Komisijai to darīt, ja vien informācija ir iesniegta izmeklēšanas termiņā un ieinteresētā persona, kas iesniedz šādu informāciju, sadarbojas ar Komisiju.

| (59) | Pagaidu posmā konkrētais ražotājs eksportētājs apstrīdēja Komisijas pagaidu korekcijas, kas tika veiktas tā salīdzinoši pārbaudītajās PVA, un šajā sakarā iesniedza papildu informāciju. Komisija bija pārdalījusi konkrētas PVA izmaksas, ko uzņēmums sākotnēji bija attiecinājis uz citiem ražojumiem, arī HRFS ražošanas izejresursiem, ko ražoja uzņēmums pats. Komisija rūpīgi pārbaudīja sniegto papildu informāciju un secināja, ka šī informācija nepierāda, ka metode, ko Komisija izmantoja PVA pārdalīšanai, bijusi nepamatota vai nepiemērota, jo īpaši ņemot vērā to, ka attālajā salīdzinošajā pārbaudē ražotājs neatklāja un pienācīgi nesadalīja šīs PVA izmaksas un savās piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu tas piekrita, ka PVA, kas attiecas uz izejresursiem, kurus izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, varētu attiecināt uz izmeklējamo ražojumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(59)

Pagaidu posmā konkrētais ražotājs eksportētājs apstrīdēja Komisijas pagaidu korekcijas, kas tika veiktas tā salīdzinoši pārbaudītajās PVA, un šajā sakarā iesniedza papildu informāciju. Komisija bija pārdalījusi konkrētas PVA izmaksas, ko uzņēmums sākotnēji bija attiecinājis uz citiem ražojumiem, arī HRFS ražošanas izejresursiem, ko ražoja uzņēmums pats. Komisija rūpīgi pārbaudīja sniegto papildu informāciju un secināja, ka šī informācija nepierāda, ka metode, ko Komisija izmantoja PVA pārdalīšanai, bijusi nepamatota vai nepiemērota, jo īpaši ņemot vērā to, ka attālajā salīdzinošajā pārbaudē ražotājs neatklāja un pienācīgi nesadalīja šīs PVA izmaksas un savās piezīmēs par pagaidu informācijas izpaušanu tas piekrita, ka PVA, kas attiecas uz izejresursiem, kurus izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, varētu attiecināt uz izmeklējamo ražojumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

HRFS

| (60) | Viena ražotāju eksportētāju grupa iebilda pret provizorisko lēmumu grupas dempinga starpības aprēķina vajadzībām apvienot abu grupas ražotņu izmaksu un pārdošanas datus. Tā apgalvoja, ka tā vietā Komisijai vispirms būtu vajadzējis aprēķināt individuālās dempinga starpības abiem saistītajiem ražotājiem, pamatojoties uz to normālo vērtību un eksporta cenām, un pēc tam, pamatojoties uz šīm starpībām, būtu vajadzējis aprēķināt vienu vidējo svērto dempinga starpību visai grupai. |
| --- | --- |

(60)

Viena ražotāju eksportētāju grupa iebilda pret provizorisko lēmumu grupas dempinga starpības aprēķina vajadzībām apvienot abu grupas ražotņu izmaksu un pārdošanas datus. Tā apgalvoja, ka tā vietā Komisijai vispirms būtu vajadzējis aprēķināt individuālās dempinga starpības abiem saistītajiem ražotājiem, pamatojoties uz to normālo vērtību un eksporta cenām, un pēc tam, pamatojoties uz šīm starpībām, būtu vajadzējis aprēķināt vienu vidējo svērto dempinga starpību visai grupai.

| (61) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka Komisija, ņemot vērā grupas saimnieciskās darbības raksturu, pamatoti uzskatīja uzņēmumus par vienu subjektu. |
| --- | --- |

(61)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka Komisija, ņemot vērā grupas saimnieciskās darbības raksturu, pamatoti uzskatīja uzņēmumus par vienu subjektu.

| (62) | Komisija secināja, ka, tā kā katrs no abiem grupas ražotājiem eksportētājiem sniedza savus izmaksu un pārdošanas datus tādā veidā, kas ļauj nošķirt un sekot to ražojumu izmaksām un pārdošanas plūsmai, kurus atsevišķi ražojis katrs no šiem diviem ražotājiem eksportētājiem, bija gan iespējams un bija precīzāk aprēķināt divas atsevišķas dempinga starpības un tikai pēc tam tās apvienot vienā vidējā svērtajā dempinga starpībā visai grupai. Tāpēc grupas apgalvojums tika pieņemts un attiecīgi aprēķināta tās dempinga starpība. |
| --- | --- |

(62)

Komisija secināja, ka, tā kā katrs no abiem grupas ražotājiem eksportētājiem sniedza savus izmaksu un pārdošanas datus tādā veidā, kas ļauj nošķirt un sekot to ražojumu izmaksām un pārdošanas plūsmai, kurus atsevišķi ražojis katrs no šiem diviem ražotājiem eksportētājiem, bija gan iespējams un bija precīzāk aprēķināt divas atsevišķas dempinga starpības un tikai pēc tam tās apvienot vienā vidējā svērtajā dempinga starpībā visai grupai. Tāpēc grupas apgalvojums tika pieņemts un attiecīgi aprēķināta tās dempinga starpība.

| (63) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, provizoriski iekļaujot dažus nenoslogotās jaudas izdevumus tā ražošanas izmaksās, un apgalvoja, ka šādi izdevumi attiecas tikai uz ražojumiem, kas nav izmeklējamais ražojums. |
| --- | --- |

(63)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, provizoriski iekļaujot dažus nenoslogotās jaudas izdevumus tā ražošanas izmaksās, un apgalvoja, ka šādi izdevumi attiecas tikai uz ražojumiem, kas nav izmeklējamais ražojums.

| (64) | Komisija analizēja ražotāja eksportētāja sniegto informāciju un konstatēja, ka apgalvojums ir pamatots. Faktiski šie nenoslogotās jaudas izdevumi tika provizoriski iekļauti izmeklējamā ražojuma izmaksās tāda pārpratuma pēc, kas attiecas uz ražojuma kategoriju, ar kuru šie izdevumi bija saistīti. Tāpēc apgalvojums tika pieņemts, un saistītie nenoslogotās jaudas izdevumi tika izslēgti no ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(64)

Komisija analizēja ražotāja eksportētāja sniegto informāciju un konstatēja, ka apgalvojums ir pamatots. Faktiski šie nenoslogotās jaudas izdevumi tika provizoriski iekļauti izmeklējamā ražojuma izmaksās tāda pārpratuma pēc, kas attiecas uz ražojuma kategoriju, ar kuru šie izdevumi bija saistīti. Tāpēc apgalvojums tika pieņemts, un saistītie nenoslogotās jaudas izdevumi tika izslēgti no ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām.

| (65) | Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja prasību ņemt vērā plātņu (HRFS izejvielas) faktiskās ražošanas izmaksas, kas radušās tā saistītajam piegādātājam, nevis saistītā piegādātāja noteikto pirkšanas cenu. Turklāt uzņēmums norādīja, ka šāda pieeja ir piemērota, jo pagaidu posmā Komisija apvienoja abu saistīto ražotāju sniegtos datus un veica vienotu dempinga starpības aprēķinu. |
| --- | --- |

(65)

Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja prasību ņemt vērā plātņu (HRFS izejvielas) faktiskās ražošanas izmaksas, kas radušās tā saistītajam piegādātājam, nevis saistītā piegādātāja noteikto pirkšanas cenu. Turklāt uzņēmums norādīja, ka šāda pieeja ir piemērota, jo pagaidu posmā Komisija apvienoja abu saistīto ražotāju sniegtos datus un veica vienotu dempinga starpības aprēķinu.

HRFS

| (66) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka plātņu izmaksas būtu jāpaziņo pie izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam. Ņemot vērā to, ka plātnes netiek nodotas izmaksu līmenī, bet to pārsniedz, ņemt vērā saistītā piegādātāja plātņu cenas būtu kropļojoši. |
| --- | --- |

(66)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, ka plātņu izmaksas būtu jāpaziņo pie izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam. Ņemot vērā to, ka plātnes netiek nodotas izmaksu līmenī, bet to pārsniedz, ņemt vērā saistītā piegādātāja plātņu cenas būtu kropļojoši.

| (67) | Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu normālās vērtības aprēķinā izmantotās izmaksas pienācīgi atspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, kas reģistrētas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē. Tā ražotāja eksportētāja grāmatvedības uzskaitē, kurš nāca klajā ar attiecīgo apgalvojumu, plātņu izmaksas ir grāmatotas saistītajam piegādātājam maksātās pirkšanas cenas līmenī. Plātņu pārdošanas cena ražotājam eksportētājam bija salīdzināma ar pārdošanas cenu nesaistītām personām, tādējādi Komisija uzskatīja, ka tās pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Turklāt Komisija abus ražotājus uzskatīja par atsevišķiem subjektiem un veica divus atsevišķus dempinga aprēķinus, tāpēc papildu arguments par apvienoto aprēķinu pagaidu posmā zaudēja nozīmi. Tāpēc Komisija apstiprināja pagaidu posmā izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu normālās vērtības aprēķinā izmantotās izmaksas pienācīgi atspoguļo ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas, kas reģistrētas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē. Tā ražotāja eksportētāja grāmatvedības uzskaitē, kurš nāca klajā ar attiecīgo apgalvojumu, plātņu izmaksas ir grāmatotas saistītajam piegādātājam maksātās pirkšanas cenas līmenī. Plātņu pārdošanas cena ražotājam eksportētājam bija salīdzināma ar pārdošanas cenu nesaistītām personām, tādējādi Komisija uzskatīja, ka tās pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu. Turklāt Komisija abus ražotājus uzskatīja par atsevišķiem subjektiem un veica divus atsevišķus dempinga aprēķinus, tāpēc papildu arguments par apvienoto aprēķinu pagaidu posmā zaudēja nozīmi. Tāpēc Komisija apstiprināja pagaidu posmā izdarītos konstatējumus.

| (68) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija, noteikdama tā ražošanas izmaksas, kas saistītas ar HRFS, ir kļūdaini provizoriski koriģējusi dzelzsrūdas granulu izmaksas – korekcija tika veikta, jo šo granulu izmaksu pamatā bija pirkšanas cenas no saistītām personām, t. i., tās neatspoguļoja faktisko tirgus cenu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka tad, ja korekcija būtu bijusi vajadzīga, tad tikai daļu no izrietošajām papildu izmaksām varētu attiecināt uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, jo dzelzsrūdas granulas izmanto arī citu ražojumu ražošanā. |
| --- | --- |

(68)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija, noteikdama tā ražošanas izmaksas, kas saistītas ar HRFS, ir kļūdaini provizoriski koriģējusi dzelzsrūdas granulu izmaksas – korekcija tika veikta, jo šo granulu izmaksu pamatā bija pirkšanas cenas no saistītām personām, t. i., tās neatspoguļoja faktisko tirgus cenu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka tad, ja korekcija būtu bijusi vajadzīga, tad tikai daļu no izrietošajām papildu izmaksām varētu attiecināt uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, jo dzelzsrūdas granulas izmanto arī citu ražojumu ražošanā.

HRFS

| (69) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja Komisijas veikto korekciju attiecībā uz dzelzsrūdas granulu izmaksām, jo pirkšanas cenas, kas tiek maksātas saistītiem subjektiem, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. |
| --- | --- |

(69)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja Komisijas veikto korekciju attiecībā uz dzelzsrūdas granulu izmaksām, jo pirkšanas cenas, kas tiek maksātas saistītiem subjektiem, neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam.

| (70) | Komisija apstiprināja savu provizorisko secinājumu, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu bija nepieciešams koriģēt ražotāja eksportētāja dzelzsrūdas granulu izmaksas, jo tās tika pirktas gandrīz tikai no saistītām personām par cenām, kas tika atzītas par tādām, kuras neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc tās tika aizstātas ar nesaistītas pirkšanas cenu, ko bija iesniedzis uzņēmums. Apgalvojums, ka tikai daļa no papildu izmaksām, kas radās, būtu jāattiecina uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, nebija atspoguļots uzņēmuma atbildēs uz anketas jautājumiem, un šādas informācijas precizitāti tik vēlā izmeklēšanas posmā nevarēja salīdzinoši pārbaudīt. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(70)

Komisija apstiprināja savu provizorisko secinājumu, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu bija nepieciešams koriģēt ražotāja eksportētāja dzelzsrūdas granulu izmaksas, jo tās tika pirktas gandrīz tikai no saistītām personām par cenām, kas tika atzītas par tādām, kuras neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc tās tika aizstātas ar nesaistītas pirkšanas cenu, ko bija iesniedzis uzņēmums. Apgalvojums, ka tikai daļa no papildu izmaksām, kas radās, būtu jāattiecina uz izmeklējamā ražojuma ražošanu, nebija atspoguļots uzņēmuma atbildēs uz anketas jautājumiem, un šādas informācijas precizitāti tik vēlā izmeklēšanas posmā nevarēja salīdzinoši pārbaudīt. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (71) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja argumentu, ka dzelzsrūdas granulu pirkšanas cena no saistītām personām atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, un apstrīdēja veidu, kā Komisija aprēķinājusi šo korekciju, attiecinot visas papildu izmaksas uz izmeklējamo ražojumu, un vienlaikus apgalvoja, ka dzelzsrūdas granulas tiek izmantotas arī citu ražojumu ražošanā. Attiecībā uz šo pēdējo punktu uzņēmums apstrīdēja arī Komisijas secinājumu, ka informācija, kas sniegta par izdevumu sadalījumu, ir jauna un to nevar salīdzinoši pārbaudīt. |
| --- | --- |

(71)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja argumentu, ka dzelzsrūdas granulu pirkšanas cena no saistītām personām atbilda nesaistītu pušu darījuma principam, un apstrīdēja veidu, kā Komisija aprēķinājusi šo korekciju, attiecinot visas papildu izmaksas uz izmeklējamo ražojumu, un vienlaikus apgalvoja, ka dzelzsrūdas granulas tiek izmantotas arī citu ražojumu ražošanā. Attiecībā uz šo pēdējo punktu uzņēmums apstrīdēja arī Komisijas secinājumu, ka informācija, kas sniegta par izdevumu sadalījumu, ir jauna un to nevar salīdzinoši pārbaudīt.

| (72) | Komisija rūpīgi pārskatīja argumentus un informāciju, ko uzņēmums sniedza savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju. Komisija konstatēja, ka saistītais dzelzsrūdas granulu piegādātājs ražotājam eksportētājam patiešām pārdevis izejvielu ar uzcenojumu. Tomēr uzcenojums bija ievērojami zemāks par ražotāja eksportētāja norādīto līmeni un ievērojami zemāks par uzcenojumu, ko piemēro pārdošanai starp grupas uzņēmumiem saskaņā ar grupas transfertcenu noteikšanas politiku, tāpēc nešķiet, ka tas būtu uzcenojums, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Turklāt uzņēmums nesniedza papildu pierādījumus, kas liecinātu, ka šāds uzcenojums būtu samērīgā līmenī, ko prasītu neatkarīgs tirdzniecības uzņēmums. Attiecībā uz iegādāto dzelzsrūdas granulu daļu, kas tika izmantotas HRFS ražošanā, Komisija norādīja, ka uzņēmums atsevišķi ziņojis par dzelzsrūdas iegādi vairākos veidos. Tomēr HRFS ražošanā izmantotās dzelzsrūdas izmaksas uzņēmums ziņoja bez sīkāka sadalījuma, tādējādi nebija iespējams apstiprināt HRFS ražošanā izmantoto dzelzsrūdas granulu patēriņu detalizētākā veidā. Turklāt dati ziņojumā par jaudu, ko ražotājs eksportētājs iesniedza pielikumā savām sākotnējām atbildēm uz anketas jautājumiem, liecināja, ka visas iegādātās dzelzsrūdas granulas tika pilnībā izmantotas, lai ražotu HRFS uzņēmuma ziņotajā daudzumā. Tāpēc Komisija galīgi noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(72)

Komisija rūpīgi pārskatīja argumentus un informāciju, ko uzņēmums sniedza savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju. Komisija konstatēja, ka saistītais dzelzsrūdas granulu piegādātājs ražotājam eksportētājam patiešām pārdevis izejvielu ar uzcenojumu. Tomēr uzcenojums bija ievērojami zemāks par ražotāja eksportētāja norādīto līmeni un ievērojami zemāks par uzcenojumu, ko piemēro pārdošanai starp grupas uzņēmumiem saskaņā ar grupas transfertcenu noteikšanas politiku, tāpēc nešķiet, ka tas būtu uzcenojums, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Turklāt uzņēmums nesniedza papildu pierādījumus, kas liecinātu, ka šāds uzcenojums būtu samērīgā līmenī, ko prasītu neatkarīgs tirdzniecības uzņēmums. Attiecībā uz iegādāto dzelzsrūdas granulu daļu, kas tika izmantotas HRFS ražošanā, Komisija norādīja, ka uzņēmums atsevišķi ziņojis par dzelzsrūdas iegādi vairākos veidos. Tomēr HRFS ražošanā izmantotās dzelzsrūdas izmaksas uzņēmums ziņoja bez sīkāka sadalījuma, tādējādi nebija iespējams apstiprināt HRFS ražošanā izmantoto dzelzsrūdas granulu patēriņu detalizētākā veidā. Turklāt dati ziņojumā par jaudu, ko ražotājs eksportētājs iesniedza pielikumā savām sākotnējām atbildēm uz anketas jautājumiem, liecināja, ka visas iegādātās dzelzsrūdas granulas tika pilnībā izmantotas, lai ražotu HRFS uzņēmuma ziņotajā daudzumā. Tāpēc Komisija galīgi noraidīja šo apgalvojumu.

HRFS

HRFS

HRFS

HRFS

| (73) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai attiecībā uz tā veikto pārdošanu iekšzemes tirgū ar grupā ietilpstoša saistīta uzņēmuma starpniecību nebūtu jāpieskaita papildu PVA izmaksas, lai atspoguļotu saistītā tirgotāja iesaistīšanos. Jo īpaši šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saistītais uzņēmums, kas bija iesaistīts šajos iekšzemes pārdošanas darījumos, izrakstījis rēķinus par pārdošanas un vispārējām izmaksām, kas ietver uzcenojumu, saskaņā ar grupas transfertcenu noteikšanas politiku. Tāpēc ražotājs eksportētājs uzskatīja, kas izmaksas, kas radušās saistītajam tirgotājam, jau bija atspoguļotas tā PVA. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs atsaucās uz grupas pakalpojumu izmaksām, ko iekasē saistītais uzņēmums. |
| --- | --- |

(73)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai attiecībā uz tā veikto pārdošanu iekšzemes tirgū ar grupā ietilpstoša saistīta uzņēmuma starpniecību nebūtu jāpieskaita papildu PVA izmaksas, lai atspoguļotu saistītā tirgotāja iesaistīšanos. Jo īpaši šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saistītais uzņēmums, kas bija iesaistīts šajos iekšzemes pārdošanas darījumos, izrakstījis rēķinus par pārdošanas un vispārējām izmaksām, kas ietver uzcenojumu, saskaņā ar grupas transfertcenu noteikšanas politiku. Tāpēc ražotājs eksportētājs uzskatīja, kas izmaksas, kas radušās saistītajam tirgotājam, jau bija atspoguļotas tā PVA. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs atsaucās uz grupas pakalpojumu izmaksām, ko iekasē saistītais uzņēmums.

| (74) | Vispirms Komisija norādīja – lai atspoguļotu iekšzemes pārdošanā iesaistīta tirgotāja PVA, tā izmantoja piesardzīgu pieeju un izmantoja nevis saistītā ražotāja eksportētāja faktiskās PVA, bet gan tāda cita grupā ietilpstoša saistītā uzņēmuma PVA, kurš darbojās tikai kā tirgotājs konkrētos iekšzemes pārdošanas darījumos. Šajā ziņā Komisija uzskatīja, ka saistītā ražotāja eksportētāja PVA būtu nesamērīgi augstas, savukārt saistītā tirgotāja PVA līmeni varētu uzskatīt par samērīgu attiecībā uz funkcijām, ko saistībā ar pārdošanu iekšzemes tirgū veica saistītais ražotājs. Turklāt Komisija konstatēja, ka saistītais ražotājs eksportētājs patiešām iekasēja maksu no konkrētā ražotāja eksportētāja par grupas pakalpojumiem. Pamatojoties uz uzņēmumu sniegto informāciju, Komisija nevarēja secināt, vai ražotājam eksportētājam izrakstītie rēķini par pakalpojumiem patiešām attiecās uz izmaksām, kas radušās izmeklējamā ražojuma tālākpārdošanā iekšzemes tirgū, jo visi uzskaitē un/vai izrakstītajos rēķinos grāmatotie darījumi fiksēti tikai kā grupas pakalpojumi. Turklāt izdevumi par grupas pakalpojumiem, kas grāmatoti ražotāja eksportētāja uzskaitē un attiecināti uz izmeklējamo ražojumu, bija neliela daļa no neto pārdošanas izdevumiem. Ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz konkrētā ražotāja eksportētāja uzskaitē grāmatoto grupas pakalpojumu raksturu un piesardzīgo pieeju, ko Komisija izmantoja jau no sākuma, Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(74)

Vispirms Komisija norādīja – lai atspoguļotu iekšzemes pārdošanā iesaistīta tirgotāja PVA, tā izmantoja piesardzīgu pieeju un izmantoja nevis saistītā ražotāja eksportētāja faktiskās PVA, bet gan tāda cita grupā ietilpstoša saistītā uzņēmuma PVA, kurš darbojās tikai kā tirgotājs konkrētos iekšzemes pārdošanas darījumos. Šajā ziņā Komisija uzskatīja, ka saistītā ražotāja eksportētāja PVA būtu nesamērīgi augstas, savukārt saistītā tirgotāja PVA līmeni varētu uzskatīt par samērīgu attiecībā uz funkcijām, ko saistībā ar pārdošanu iekšzemes tirgū veica saistītais ražotājs. Turklāt Komisija konstatēja, ka saistītais ražotājs eksportētājs patiešām iekasēja maksu no konkrētā ražotāja eksportētāja par grupas pakalpojumiem. Pamatojoties uz uzņēmumu sniegto informāciju, Komisija nevarēja secināt, vai ražotājam eksportētājam izrakstītie rēķini par pakalpojumiem patiešām attiecās uz izmaksām, kas radušās izmeklējamā ražojuma tālākpārdošanā iekšzemes tirgū, jo visi uzskaitē un/vai izrakstītajos rēķinos grāmatotie darījumi fiksēti tikai kā grupas pakalpojumi. Turklāt izdevumi par grupas pakalpojumiem, kas grāmatoti ražotāja eksportētāja uzskaitē un attiecināti uz izmeklējamo ražojumu, bija neliela daļa no neto pārdošanas izdevumiem. Ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz konkrētā ražotāja eksportētāja uzskaitē grāmatoto grupas pakalpojumu raksturu un piesardzīgo pieeju, ko Komisija izmantoja jau no sākuma, Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

3.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (75) | Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā. Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus provizoriskos secinājumus. |
| --- | --- |

(75)

Sīkāka informācija par eksporta cenas aprēķinu ir izklāstīta pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā. Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus provizoriskos secinājumus.

3.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (76) | Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 52. līdz 68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(76)

Sīkāka informācija par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ir izklāstīta pagaidu regulas 52. līdz 68. apsvērumā.

| (77) | Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja savu apgalvojumu, ka tas ir viena ekonomiska vienība ar saistīto tirgotāju, kurš atrodas Turcijā un IP laikā pārdeva izmeklējamo ražojumu uz Savienību, un tāpēc apstrīdēja korekcijas, kas attiecībā uz tā eksporta cenu tika provizoriski veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Uzņēmums atsaucās uz iepriekšējām Tiesas lietām, jo īpaši attiecībā uz ražotāja veikto ierobežoto tiešo eksportu, apgalvojot, ka tā apjomi nav pietiekami, lai noraidītu apgalvojumu, ka tie ir viena ekonomiska vienība. Uzņēmums apgalvoja arī, ka, nosakot, vai eksporta jomā pastāv viena ekonomiska vienība, tam, ka ražotājs veic tiešu pārdošanu iekšzemes tirgū, nav nozīmes un fakts, ka ražotājs kontrolē saistīto tirgotāju, ir būtisks aspekts, kas jāņem vērā, novērtējot šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(77)

Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja savu apgalvojumu, ka tas ir viena ekonomiska vienība ar saistīto tirgotāju, kurš atrodas Turcijā un IP laikā pārdeva izmeklējamo ražojumu uz Savienību, un tāpēc apstrīdēja korekcijas, kas attiecībā uz tā eksporta cenu tika provizoriski veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Uzņēmums atsaucās uz iepriekšējām Tiesas lietām, jo īpaši attiecībā uz ražotāja veikto ierobežoto tiešo eksportu, apgalvojot, ka tā apjomi nav pietiekami, lai noraidītu apgalvojumu, ka tie ir viena ekonomiska vienība. Uzņēmums apgalvoja arī, ka, nosakot, vai eksporta jomā pastāv viena ekonomiska vienība, tam, ka ražotājs veic tiešu pārdošanu iekšzemes tirgū, nav nozīmes un fakts, ka ražotājs kontrolē saistīto tirgotāju, ir būtisks aspekts, kas jāņem vērā, novērtējot šo apgalvojumu.

| (78) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, norādot, ka ražotnes veiktā tiešā pārdošana liecina, ka tirgotājs darbojas kā saistīts tālākpārdevējs, un atbalstīja Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas. |
| --- | --- |

(78)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu, norādot, ka ražotnes veiktā tiešā pārdošana liecina, ka tirgotājs darbojas kā saistīts tālākpārdevējs, un atbalstīja Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas.

| (79) | Komisija analizēja piezīmes un pierādījumus lietas materiālos, jo īpaši pamatlīgumu starp ražotāju un tā saistīto tirgotāju. Komisija norādīja, ka minētajā pamatlīgumā ir noteikta komisijas maksa, kas maksājama par pārdotajām precēm, un norādīja, ka pienākumus, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, uzņemas ražotājs, savukārt saistītā tirgotāja pienākumi atbilst tāda aģenta pienākumiem, kas sniedz pakalpojumus saistībā ar ražotāja eksportu. Tas atbilda arī salīdzinoši augstākām pārdošanas izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam. Sīkāka informācija par līgumattiecībām starp ražotāju un saistīto tirgotāju netika sniegta. Tādējādi Komisija secināja, ka pamatlīgumā bija ietverti noteikumi, kas nav saderīgi ar apgalvojumu, ka ekonomiskā realitāte attiecībās starp saistīto tirgotāju un ražotāju atspoguļo attiecības starp ražotāju un iekšēju pārdošanas departamentu. Drīzāk ražotājs tieši nodarbojās ar pārdošanu, savukārt saistītais tirgotājs veica ar eksportu saistītas darbības ražotāja vārdā un par komisijas maksu. Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, ka ražotājs veicis arī tiešu pārdošanu, Komisija secināja, ka apgalvojums par vienu ekonomisku vienību ir jānoraida. Tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus. |
| --- | --- |

(79)

Komisija analizēja piezīmes un pierādījumus lietas materiālos, jo īpaši pamatlīgumu starp ražotāju un tā saistīto tirgotāju. Komisija norādīja, ka minētajā pamatlīgumā ir noteikta komisijas maksa, kas maksājama par pārdotajām precēm, un norādīja, ka pienākumus, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, uzņemas ražotājs, savukārt saistītā tirgotāja pienākumi atbilst tāda aģenta pienākumiem, kas sniedz pakalpojumus saistībā ar ražotāja eksportu. Tas atbilda arī salīdzinoši augstākām pārdošanas izmaksām, kas radušās ražotājam eksportētājam. Sīkāka informācija par līgumattiecībām starp ražotāju un saistīto tirgotāju netika sniegta. Tādējādi Komisija secināja, ka pamatlīgumā bija ietverti noteikumi, kas nav saderīgi ar apgalvojumu, ka ekonomiskā realitāte attiecībās starp saistīto tirgotāju un ražotāju atspoguļo attiecības starp ražotāju un iekšēju pārdošanas departamentu. Drīzāk ražotājs tieši nodarbojās ar pārdošanu, savukārt saistītais tirgotājs veica ar eksportu saistītas darbības ražotāja vārdā un par komisijas maksu. Ņemot vērā pagaidu posmā izdarītos konstatējumus, ka ražotājs veicis arī tiešu pārdošanu, Komisija secināja, ka apgalvojums par vienu ekonomisku vienību ir jānoraida. Tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus.

| (80) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecībā uz tiešās eksporta pārdošanas nozīmi ražotājs eksportētājs būtībā atkārtoja argumentus, ko tas izteica piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju un kas ir aplūkoti pagaidu regulas 54. apsvērumā un šīs regulas 79. apsvērumā. |
| --- | --- |

(80)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas attiecībā uz tiešās eksporta pārdošanas nozīmi ražotājs eksportētājs būtībā atkārtoja argumentus, ko tas izteica piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju un kas ir aplūkoti pagaidu regulas 54. apsvērumā un šīs regulas 79. apsvērumā.

| (81) | Ražotājs eksportētājs norādīja arī, ka šī eksporta pārdošana lielākajai daļai no tās nebūtu īsta eksporta pārdošana, bet īpašu juridisku vai muitas režīmu ietvaros tiktu veikta iekšzemes pircējiem. Komisija norādīja, ka eksporta pārdošanai piemērojamais juridiskais režīms nav noteicošais, lai novērtētu, vai pārdošana ir pārdošana eksportam, un tas, ka šāda tieša pārdošana notika papildus pārdošanai iekšzemes tirgū, pierāda, ka ražotājs saglabāja pārdošanas funkcijas. |
| --- | --- |

(81)

Ražotājs eksportētājs norādīja arī, ka šī eksporta pārdošana lielākajai daļai no tās nebūtu īsta eksporta pārdošana, bet īpašu juridisku vai muitas režīmu ietvaros tiktu veikta iekšzemes pircējiem. Komisija norādīja, ka eksporta pārdošanai piemērojamais juridiskais režīms nav noteicošais, lai novērtētu, vai pārdošana ir pārdošana eksportam, un tas, ka šāda tieša pārdošana notika papildus pārdošanai iekšzemes tirgū, pierāda, ka ražotājs saglabāja pārdošanas funkcijas.

| (82) | Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka faktam, ka visu pārdošanu iekšzemes tirgū ražotājs veica tieši, neiesaistot saistīto tirgotāju, nav nozīmes, lai noteiktu, vai attiecībā uz eksporta pārdošanu pastāv viena ekonomiska vienība. Komisija norādīja – šis fakts liecina, ka ražotājam ir pilntiesīgs iekšējs pārdošanas departaments, kas ir būtisks faktors un ko par tādu atzinusi Vispārējā tiesa (8). |
| --- | --- |

(82)

Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka faktam, ka visu pārdošanu iekšzemes tirgū ražotājs veica tieši, neiesaistot saistīto tirgotāju, nav nozīmes, lai noteiktu, vai attiecībā uz eksporta pārdošanu pastāv viena ekonomiska vienība. Komisija norādīja – šis fakts liecina, ka ražotājam ir pilntiesīgs iekšējs pārdošanas departaments, kas ir būtisks faktors un ko par tādu atzinusi Vispārējā tiesa (8).

8

| (83) | Ražotājs eksportētājs izvirzīja vairākus argumentus saistībā ar pamatlīgumu, ko tas noslēdzis ar savu saistīto tirgotāju. Tas apgalvoja, ka iemesls, kāpēc pastāv šāds līgums starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju, ir, “lai būtu dokumentāri pierādījumi valdības/nodokļu revīzijas gadījumā un transfertcenu noteikšanas noteikumi”. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka, lai gan līgums starp ražotāju eksportētāju un tā saistīto tirgotāju varētu būt svarīgs arī ar nodokļiem saistītu iemeslu dēļ, tas neietekmē faktu, ka līgumā skaidri noteikts, ka saistītais tirgotājs sniedz eksporta pakalpojumus par komisijas maksu, pamatojoties uz veikto pārdošanu. Ražotājs eksportētājs apstiprināja arī, ka līgumā ir skaidri noteikts, ka ražotājs eksportētājs (ražotājs) ir atbildīgs par klientu piesaistīšanu un nepieciešamo līgumu un vienošanos noslēgšanu ar šiem klientiem. Pēc Komisijas domām, tas parāda, ka ražotājam eksportētājam ir savs pilnībā funkcionējošs pārdošanas departaments, kurš veic pārdošanu eksportam, un ka tādējādi saistītais tirgotājs nedarbojās kā ražotāja eksportētāja iekšējais pārdošanas departaments. Turklāt ražotāja eksportētāja arguments, šķiet, nozīmē, ka korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu var veikt tikai tad, ja saistītajam tirgotājam ir uzticētas visas darbības, ko parasti veic pārdošanas departaments. Tas nav pareizi. Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts attiecas uz “komisijas naudu, ko maksā saistībā ar apskatāmo noietu” (šajā gadījumā – pārdošanu eksportam) bez papildu precizējumiem attiecībā uz sniegto pakalpojumu veidu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veiktās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka ikviena komisijas maksa, ko maksā aģentam par pārdošanu eksportam, lai atlīdzinātu par minētā aģenta sniegtajiem pakalpojumiem saistībā ar šīm pārdošanas darbībām neatkarīgi no tā, ko šie pakalpojumi ietver, tiek pienācīgi koriģēta, lai nodrošinātu salīdzināmību ar pārdošanu iekšzemes tirgū. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(83)

Ražotājs eksportētājs izvirzīja vairākus argumentus saistībā ar pamatlīgumu, ko tas noslēdzis ar savu saistīto tirgotāju. Tas apgalvoja, ka iemesls, kāpēc pastāv šāds līgums starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju, ir, “lai būtu dokumentāri pierādījumi valdības/nodokļu revīzijas gadījumā un transfertcenu noteikšanas noteikumi”. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka, lai gan līgums starp ražotāju eksportētāju un tā saistīto tirgotāju varētu būt svarīgs arī ar nodokļiem saistītu iemeslu dēļ, tas neietekmē faktu, ka līgumā skaidri noteikts, ka saistītais tirgotājs sniedz eksporta pakalpojumus par komisijas maksu, pamatojoties uz veikto pārdošanu. Ražotājs eksportētājs apstiprināja arī, ka līgumā ir skaidri noteikts, ka ražotājs eksportētājs (ražotājs) ir atbildīgs par klientu piesaistīšanu un nepieciešamo līgumu un vienošanos noslēgšanu ar šiem klientiem. Pēc Komisijas domām, tas parāda, ka ražotājam eksportētājam ir savs pilnībā funkcionējošs pārdošanas departaments, kurš veic pārdošanu eksportam, un ka tādējādi saistītais tirgotājs nedarbojās kā ražotāja eksportētāja iekšējais pārdošanas departaments. Turklāt ražotāja eksportētāja arguments, šķiet, nozīmē, ka korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu var veikt tikai tad, ja saistītajam tirgotājam ir uzticētas visas darbības, ko parasti veic pārdošanas departaments. Tas nav pareizi. Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts attiecas uz “komisijas naudu, ko maksā saistībā ar apskatāmo noietu” (šajā gadījumā – pārdošanu eksportam) bez papildu precizējumiem attiecībā uz sniegto pakalpojumu veidu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veiktās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka ikviena komisijas maksa, ko maksā aģentam par pārdošanu eksportam, lai atlīdzinātu par minētā aģenta sniegtajiem pakalpojumiem saistībā ar šīm pārdošanas darbībām neatkarīgi no tā, ko šie pakalpojumi ietver, tiek pienācīgi koriģēta, lai nodrošinātu salīdzināmību ar pārdošanu iekšzemes tirgū. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (84) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka līguma noteikums, ka peļņa vai zaudējumi darbībās, kas saistītas ar ražojumu eksportu, nevar palikt saistītajam tirgotājam, nav salāgojams ar uzskatu, ka saistītajam tirgotājam būtu funkcijas, kas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kurš strādā par komisijas maksu, jo aģentam nebūtu pieņemami, ka (visa) tā peļņa tiktu pārskaitīta atpakaļ ražošanas uzņēmumam un ka tas saņemtu kompensāciju tikai par izdevumiem, kas saistīti ar kredītvēstuļu pārbaudi, muitošanai nepieciešamo dokumentu kārtošanu, vajadzīgo eksporta dokumentu sagatavošanu un samaksas iekasēšanas nodrošināšanu. Komisija norādīja, ka finansiālās vienošanās starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju atspoguļo darbības un funkcijas, ko saistītais tirgotājs saskaņā ar katru līgumu ir apņēmies veikt par atlīdzību. Korekcija, ko, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, veica Komisija, tika pielāgota, lai ņemtu vērā šīs funkcijas un atspoguļotu pienācīgu atlīdzību par sniegto pakalpojumu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc tas, vai saistītais tirgotājs saņem atlīdzību komisijas maksas veidā, kura aptver ražotājam eksportētājam sniegtos eksporta pakalpojumus, liecina, ka saistītais tirgotājs ražotāja eksportētāja vārdā sniedz pakalpojumus, par ko panākta vienošanās, bet bez pienācīgas atlīdzības, arī bez samērīgas peļņas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka līguma noteikums, ka peļņa vai zaudējumi darbībās, kas saistītas ar ražojumu eksportu, nevar palikt saistītajam tirgotājam, nav salāgojams ar uzskatu, ka saistītajam tirgotājam būtu funkcijas, kas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kurš strādā par komisijas maksu, jo aģentam nebūtu pieņemami, ka (visa) tā peļņa tiktu pārskaitīta atpakaļ ražošanas uzņēmumam un ka tas saņemtu kompensāciju tikai par izdevumiem, kas saistīti ar kredītvēstuļu pārbaudi, muitošanai nepieciešamo dokumentu kārtošanu, vajadzīgo eksporta dokumentu sagatavošanu un samaksas iekasēšanas nodrošināšanu. Komisija norādīja, ka finansiālās vienošanās starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju atspoguļo darbības un funkcijas, ko saistītais tirgotājs saskaņā ar katru līgumu ir apņēmies veikt par atlīdzību. Korekcija, ko, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, veica Komisija, tika pielāgota, lai ņemtu vērā šīs funkcijas un atspoguļotu pienācīgu atlīdzību par sniegto pakalpojumu atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam. Tāpēc tas, vai saistītais tirgotājs saņem atlīdzību komisijas maksas veidā, kura aptver ražotājam eksportētājam sniegtos eksporta pakalpojumus, liecina, ka saistītais tirgotājs ražotāja eksportētāja vārdā sniedz pakalpojumus, par ko panākta vienošanās, bet bez pienācīgas atlīdzības, arī bez samērīgas peļņas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (85) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka tas, ka tas uzņēmās dažus pienākumus, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, neliedz konstatēt, ka pastāv viena ekonomiska vienība. Ražotājs eksportētājs uzskata, ka saskaņā ar sen iedibināto judikatūru ražotājs un tirdzniecības uzņēmums joprojām var veidot vienu ekonomisku vienību, pat ja ražotājs pats veic konkrētas pārdošanas funkcijas. Komisija norādīja, ka saskaņā ar līguma noteikumiem ražotājs eksportētājs faktiski bija uzņēmies lielāko daļu pienākumu, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, vai pat tos visus. Kā jau minēts 83. apsvērumā, tas ir pretrunā ražotāja eksportētāja apgalvojumam, ka saistītais tirgotājs ir uzskatāms par tā iekšējo pārdošanas departamentu. Drīzāk saistītais tirgotājs, kā to atgādināja pats ražotājs eksportētājs, par atlīdzību vai komisijas maksu veic papildu funkcijas, kas saistītas ar pārdošanu eksportam. Korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika veikta attiecībā uz šo komisijas maksu. |
| --- | --- |

(85)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka tas, ka tas uzņēmās dažus pienākumus, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, neliedz konstatēt, ka pastāv viena ekonomiska vienība. Ražotājs eksportētājs uzskata, ka saskaņā ar sen iedibināto judikatūru ražotājs un tirdzniecības uzņēmums joprojām var veidot vienu ekonomisku vienību, pat ja ražotājs pats veic konkrētas pārdošanas funkcijas. Komisija norādīja, ka saskaņā ar līguma noteikumiem ražotājs eksportētājs faktiski bija uzņēmies lielāko daļu pienākumu, ko parasti saista ar pārdošanas departamentu, vai pat tos visus. Kā jau minēts 83. apsvērumā, tas ir pretrunā ražotāja eksportētāja apgalvojumam, ka saistītais tirgotājs ir uzskatāms par tā iekšējo pārdošanas departamentu. Drīzāk saistītais tirgotājs, kā to atgādināja pats ražotājs eksportētājs, par atlīdzību vai komisijas maksu veic papildu funkcijas, kas saistītas ar pārdošanu eksportam. Korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika veikta attiecībā uz šo komisijas maksu.

| (86) | Komisija norādīja, ka ražotājs eksportētājs atkārtoti atsaucās uz faktiskajiem apstākļiem, kas dominēja Musim Mas izmeklēšanā un spriedumā (9). Būtībā šķita, ka ražotājs eksportētājs netieši norāda, ka izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu nav pamatoti, jo tā faktiskā situācija nav līdzīga Musim Mas situācijai. Komisija tam nepiekrita. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarāmās korekcijas pamatotību ir nepieciešams pārbaudīt, pamatojoties uz pilnīgi katrā atsevišķā gadījumā dominējošiem faktiem un pamatojoties uz Komisijai pieejamo pierādījumu kopumu. Spriedums Musim Mas lietā nenoteica minimālo standartu, kas būtu vienmēr jāievēro. Drīzāk spriedumā Musim Mas lietā Tiesa piekrita vērtējumam, ko bija veikusi Padome, pamatojoties uz konkrētajā lietā konstatētajiem faktiem. Katrā ziņā, kā jau atgādināts iepriekš, vairāki būtiski Musim Mas lietas fakti sakrīt ar ražotāja eksportētāja situācijā esošajiem faktiem un viszīmīgākā ir līguma pastāvēšana, kas nav savienojama ar uzskatu, ka saistītais tirgotājs de facto būtu grupas iekšējais pārdošanas departaments. |
| --- | --- |

(86)

Komisija norādīja, ka ražotājs eksportētājs atkārtoti atsaucās uz faktiskajiem apstākļiem, kas dominēja Musim Mas izmeklēšanā un spriedumā (9). Būtībā šķita, ka ražotājs eksportētājs netieši norāda, ka izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu nav pamatoti, jo tā faktiskā situācija nav līdzīga Musim Mas situācijai. Komisija tam nepiekrita. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarāmās korekcijas pamatotību ir nepieciešams pārbaudīt, pamatojoties uz pilnīgi katrā atsevišķā gadījumā dominējošiem faktiem un pamatojoties uz Komisijai pieejamo pierādījumu kopumu. Spriedums Musim Mas lietā nenoteica minimālo standartu, kas būtu vienmēr jāievēro. Drīzāk spriedumā Musim Mas lietā Tiesa piekrita vērtējumam, ko bija veikusi Padome, pamatojoties uz konkrētajā lietā konstatētajiem faktiem. Katrā ziņā, kā jau atgādināts iepriekš, vairāki būtiski Musim Mas lietas fakti sakrīt ar ražotāja eksportētāja situācijā esošajiem faktiem un viszīmīgākā ir līguma pastāvēšana, kas nav savienojama ar uzskatu, ka saistītais tirgotājs de facto būtu grupas iekšējais pārdošanas departaments.

Musim Mas

9

Musim Mas

Musim Mas

Musim Mas

Musim Mas

de facto

| (87) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka ražotāja eksportētāja kontrole pār saistīto tirgotāju, fakts, ka saistītais tirgotājs nepērk no nesaistītiem piegādātājiem, un tas, ka ražotājam eksportētājam un saistītajam tirgotājam ir viena un tā pati adrese, ir būtiski faktori, pēc kuriem nosakāms, ka pastāv viena ekonomiska vienība. |
| --- | --- |

(87)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka ražotāja eksportētāja kontrole pār saistīto tirgotāju, fakts, ka saistītais tirgotājs nepērk no nesaistītiem piegādātājiem, un tas, ka ražotājam eksportētājam un saistītajam tirgotājam ir viena un tā pati adrese, ir būtiski faktori, pēc kuriem nosakāms, ka pastāv viena ekonomiska vienība.

| (88) | Šajā sakarā Komisija norādīja, ka ne visiem faktoriem, ko aplūko atsevišķi, ir jānorāda, ka ražotājs eksportētājs un saistītais tirgotājs nav viena ekonomiska vienība. Drīzāk Komisijai ir jāņem vērā visi nosacījumi kopumā, kuri reglamentē attiecības starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju. Kontroles pastāvēšana neliek izdarīt konstatējumu, ka saistītais tirgotājs nav iekšējais pārdošanas departaments, bet drīzāk sniedz grupā dažādus pakalpojumus, šajā gadījumā – ar eksportu saistītus pakalpojumus. Tas, ka saistītais tirgotājs sniedz eksporta pakalpojumus par komisijas maksu tikai ražotājam eksportētājam, kā arī tā atrašanās vieta tikai liecina, ka saistītais tirgotājs šajā posmā nesniedz tādus pašus pakalpojumus citiem klientiem. Tas nenozīmē, ka saistītais tirgotājs ir ražotāja eksportētāja iekšējais pārdošanas departaments. |
| --- | --- |

(88)

Šajā sakarā Komisija norādīja, ka ne visiem faktoriem, ko aplūko atsevišķi, ir jānorāda, ka ražotājs eksportētājs un saistītais tirgotājs nav viena ekonomiska vienība. Drīzāk Komisijai ir jāņem vērā visi nosacījumi kopumā, kuri reglamentē attiecības starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju. Kontroles pastāvēšana neliek izdarīt konstatējumu, ka saistītais tirgotājs nav iekšējais pārdošanas departaments, bet drīzāk sniedz grupā dažādus pakalpojumus, šajā gadījumā – ar eksportu saistītus pakalpojumus. Tas, ka saistītais tirgotājs sniedz eksporta pakalpojumus par komisijas maksu tikai ražotājam eksportētājam, kā arī tā atrašanās vieta tikai liecina, ka saistītais tirgotājs šajā posmā nesniedz tādus pašus pakalpojumus citiem klientiem. Tas nenozīmē, ka saistītais tirgotājs ir ražotāja eksportētāja iekšējais pārdošanas departaments.

| (89) | Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka saistītais tirgotājs ir veicis tāda aģenta funkcijas, kurš nodarbojas ar ražotāja eksportētāja eksporta darbībām, proti, pārbauda saņemtās kredītvēstules, kārto un pārbauda dokumentus, kas saistīti ar muitošanu un iekraušanu, sagatavo vajadzīgos eksporta dokumentus pēc iekraušanas un veic ar eksportu saistītas procedūras, piemēram, nodrošina preču izmaksu iekasēšanu. Saistītais tirgotājs saņēma samaksu komisijas maksas veidā, pamatojoties uz veikto pārdošanu. Tā kā šādu atlīdzību ietekmēja grupas iekšējās attiecības un pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika uzskatīts par lietderīgu izmantot samērīgu peļņas procentu, lai izvairītos no jebkādas kropļojošas ietekmes, ko varētu radīt iekšējas vienošanās starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju (10). |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto, šajā gadījumā Komisija uzskatīja, ka saistītais tirgotājs ir veicis tāda aģenta funkcijas, kurš nodarbojas ar ražotāja eksportētāja eksporta darbībām, proti, pārbauda saņemtās kredītvēstules, kārto un pārbauda dokumentus, kas saistīti ar muitošanu un iekraušanu, sagatavo vajadzīgos eksporta dokumentus pēc iekraušanas un veic ar eksportu saistītas procedūras, piemēram, nodrošina preču izmaksu iekasēšanu. Saistītais tirgotājs saņēma samaksu komisijas maksas veidā, pamatojoties uz veikto pārdošanu. Tā kā šādu atlīdzību ietekmēja grupas iekšējās attiecības un pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, tika uzskatīts par lietderīgu izmantot samērīgu peļņas procentu, lai izvairītos no jebkādas kropļojošas ietekmes, ko varētu radīt iekšējas vienošanās starp ražotāju eksportētāju un saistīto tirgotāju (10).

10

| (90) | Visbeidzot, visu pagaidu regulas 54. apsvērumā un šīs regulas 79. līdz 88. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(90)

Visbeidzot, visu pagaidu regulas 54. apsvērumā un šīs regulas 79. līdz 88. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ apgalvojums tika noraidīts.

| (91) | Divi ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai dempings būtu jāaprēķina par katru ceturksni. |
| --- | --- |

(91)

Divi ražotāji eksportētāji atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai dempings būtu jāaprēķina par katru ceturksni.

| (92) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, norādot, ka šajā gadījumā dempinga aprēķins par katru ceturksni nav pamatots, jo nelielas izmaksu svārstības, kā arī inflācija un Turcijas liras devalvācija nepamato ceturkšņa pieejas izmantošanu. |
| --- | --- |

(92)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, norādot, ka šajā gadījumā dempinga aprēķins par katru ceturksni nav pamatots, jo nelielas izmaksu svārstības, kā arī inflācija un Turcijas liras devalvācija nepamato ceturkšņa pieejas izmantošanu.

| (93) | Komisija secināja, ka, tā kā abi uzņēmumi neiesniedza jaunus pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu un mainītu Komisijas novērtējumu, tika apstiprināti pagaidu regulas 64. līdz 68. apsvērumā izklāstītie provizoriskie konstatējumi, un apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Komisija secināja, ka, tā kā abi uzņēmumi neiesniedza jaunus pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu un mainītu Komisijas novērtējumu, tika apstiprināti pagaidu regulas 64. līdz 68. apsvērumā izklāstītie provizoriskie konstatējumi, un apgalvojums tika noraidīts.

| (94) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka dempings aprēķināms par katru ceturksni. Turklāt uzņēmums salīdzināja izmaksu svārstības un vidējos inflācijas rādītājus un Turcijas liras devalvācijas līmeni ar konstatētajām cenu samazinājuma starpībām, lai parādītu, ka izmaksu svārstībām, kā tas apgalvo, ir nozīme. Visbeidzot, uzņēmums norādīja, ka, lai gan ikvienā saistību procedūrā Komisija paredz izejvielu cenu indeksācijas mehānismu, šajā gadījumā dempinga starpības aprēķināšanā šādas cenu svārstības netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(94)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka dempings aprēķināms par katru ceturksni. Turklāt uzņēmums salīdzināja izmaksu svārstības un vidējos inflācijas rādītājus un Turcijas liras devalvācijas līmeni ar konstatētajām cenu samazinājuma starpībām, lai parādītu, ka izmaksu svārstībām, kā tas apgalvo, ir nozīme. Visbeidzot, uzņēmums norādīja, ka, lai gan ikvienā saistību procedūrā Komisija paredz izejvielu cenu indeksācijas mehānismu, šajā gadījumā dempinga starpības aprēķināšanā šādas cenu svārstības netika ņemtas vērā.

| (95) | Uzņēmums nesniedza jaunu informāciju sava apgalvojuma pamatošanai. Kā izklāstīts pagaidu regulas 68. apsvērumā, Komisija, pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam, uzskatīja, ka ceturkšņa ražošanas izmaksu svārstības galvenokārt skāra vienu ceturksni no IP, savukārt izmeklējamā ražojuma pārdošana notika visā izmeklēšanas periodā un kopējās izmaksu svārstības, inflācijas rādītājs un Turcijas liras devalvācijas līmenis nebija tik augsts, lai atkāptos no Komisijas konsekventās prakses attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanu gada griezumā. Ražotāja eksportētāja veiktais salīdzinājums starp cenu samazinājuma starpībām un izmaksu starpībām, inflāciju un devalvāciju IP laikā nebija pamatots, jo attiecās uz diviem pilnīgi atšķirīgiem novērtējumiem, kas nebija savstarpēji tieši saistīti. Attiecībā uz cenu indeksācijas mehānismiem saistībās Komisija norāda, ka tie ir nepieciešami, lai saglabātu atbilstošu minimālo importa cenu nolūkā izvairīties no ļaunprātīgas izmantošanas un pasākumu apiešanas un tādējādi pienācīgi novērstu konstatēto dempingu un kaitējumu. Dempinga un kaitējuma konstatēšana attiecas uz pagājuša perioda pārbaudi, un tādējādi abas situācijas nav salīdzināmas. |
| --- | --- |

(95)

Uzņēmums nesniedza jaunu informāciju sava apgalvojuma pamatošanai. Kā izklāstīts pagaidu regulas 68. apsvērumā, Komisija, pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam, uzskatīja, ka ceturkšņa ražošanas izmaksu svārstības galvenokārt skāra vienu ceturksni no IP, savukārt izmeklējamā ražojuma pārdošana notika visā izmeklēšanas periodā un kopējās izmaksu svārstības, inflācijas rādītājs un Turcijas liras devalvācijas līmenis nebija tik augsts, lai atkāptos no Komisijas konsekventās prakses attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanu gada griezumā. Ražotāja eksportētāja veiktais salīdzinājums starp cenu samazinājuma starpībām un izmaksu starpībām, inflāciju un devalvāciju IP laikā nebija pamatots, jo attiecās uz diviem pilnīgi atšķirīgiem novērtējumiem, kas nebija savstarpēji tieši saistīti. Attiecībā uz cenu indeksācijas mehānismiem saistībās Komisija norāda, ka tie ir nepieciešami, lai saglabātu atbilstošu minimālo importa cenu nolūkā izvairīties no ļaunprātīgas izmantošanas un pasākumu apiešanas un tādējādi pienācīgi novērstu konstatēto dempingu un kaitējumu. Dempinga un kaitējuma konstatēšana attiecas uz pagājuša perioda pārbaudi, un tādējādi abas situācijas nav salīdzināmas.

| (96) | Viens ražotājs eksportētājs un divi saistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja, ka provizoriski noraidīta valūtas konvertēšanas korekcija, ko tie prasīja, pamatojoties uz riska ierobežošanas līgumiem, kuri saistīti ar to pārdošanu Savienībā. Prasība attiecas uz valūtas kursu, kas izmantojams, konvertējot pārdošanas vērtību no ārvalstu valūtas (šajā gadījumā – euro) uz eksportētājvalsts valūtu (Turcijas lirām jeb TRY). Uzņēmumi atsaucās uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunkta noteikumiem: “(..) kad ārvalstu valūtas pārdošana gaidāmajos tirgos ir tieši saistīta ar attiecīgo eksporta noietu – tad izmanto nākotnes darījuma valūtas kursu”. |
| --- | --- |

(96)

Viens ražotājs eksportētājs un divi saistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja, ka provizoriski noraidīta valūtas konvertēšanas korekcija, ko tie prasīja, pamatojoties uz riska ierobežošanas līgumiem, kuri saistīti ar to pārdošanu Savienībā. Prasība attiecas uz valūtas kursu, kas izmantojams, konvertējot pārdošanas vērtību no ārvalstu valūtas (šajā gadījumā – euro) uz eksportētājvalsts valūtu (Turcijas lirām jeb TRY). Uzņēmumi atsaucās uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunkta noteikumiem: “(..) kad ārvalstu valūtas pārdošana gaidāmajos tirgos ir tieši saistīta ar attiecīgo eksporta noietu – tad izmanto nākotnes darījuma valūtas kursu”.

| (97) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, norādot, ka riska ierobežošana ir iekšējs process un ka uzņēmumi nevar apgalvot, ka bez riska ierobežošanas pārdošanas cena būtu bijusi augstāka, jo nav acīmredzams, vai klienti būtu maksājuši augstāku cenu. |
| --- | --- |

(97)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem, norādot, ka riska ierobežošana ir iekšējs process un ka uzņēmumi nevar apgalvot, ka bez riska ierobežošanas pārdošanas cena būtu bijusi augstāka, jo nav acīmredzams, vai klienti būtu maksājuši augstāku cenu.

| (98) | Komisija norādīja, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunkts ir piemērojams situācijās, kad ir nepieciešama valūtas konvertēšana, lai salīdzinātu normālo vērtību un eksporta cenu. Ierastā prakse ir veikt šādu salīdzināšanu attiecīgās valsts valūtā. Tāpēc šajā lietā Komisija par salīdzināšanas valūtu izmantoja Turcijas liru. Abi uzņēmumi, kas prasīja valūtas konvertēšanas korekciju, ierobežoja risku, kas saistīts ar eksporta pārdošanas darījumiem, kuri bija denominēti euro. Ar valūtas konvertēšanu saistītais risks, kas izriet no šiem darījumiem, visos gadījumos tika ierobežots, izmantojot ASV dolāru. Tā kā salīdzinājums tika veikts Turcijas lirās un visi darījumi euro tika tieši konvertēti Turcijas lirās, neveicot starpposma konvertēšanu ASV dolāros, tāpat kā visa pārdošana iekšzemes tirgū notika Turcijas lirās, Komisija uzskatīja, ka euro un ASV dolāra maiņas kurss, uz ko attiecās riska ierobežošanas līgumi, salīdzinājumam nav būtisks. Tāpēc Komisija noraidīja triju ražotāju eksportētāju prasību. |
| --- | --- |

(98)

Komisija norādīja, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunkts ir piemērojams situācijās, kad ir nepieciešama valūtas konvertēšana, lai salīdzinātu normālo vērtību un eksporta cenu. Ierastā prakse ir veikt šādu salīdzināšanu attiecīgās valsts valūtā. Tāpēc šajā lietā Komisija par salīdzināšanas valūtu izmantoja Turcijas liru. Abi uzņēmumi, kas prasīja valūtas konvertēšanas korekciju, ierobežoja risku, kas saistīts ar eksporta pārdošanas darījumiem, kuri bija denominēti euro. Ar valūtas konvertēšanu saistītais risks, kas izriet no šiem darījumiem, visos gadījumos tika ierobežots, izmantojot ASV dolāru. Tā kā salīdzinājums tika veikts Turcijas lirās un visi darījumi euro tika tieši konvertēti Turcijas lirās, neveicot starpposma konvertēšanu ASV dolāros, tāpat kā visa pārdošana iekšzemes tirgū notika Turcijas lirās, Komisija uzskatīja, ka euro un ASV dolāra maiņas kurss, uz ko attiecās riska ierobežošanas līgumi, salīdzinājumam nav būtisks. Tāpēc Komisija noraidīja triju ražotāju eksportētāju prasību.

| (99) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus par valūtas konvertēšanas korekciju saistībā ar pārdošanu uz Savienību, lai ņemtu vērā valūtas riska ierobežošanas operācijas, kas izriet no darījumiem euro. Tie atkārtoja argumentu, ka neatkarīgi no valūtas, kas izmantota cenu salīdzināšanai, peļņa vai zaudējumi, kas izriet no maiņas kursa riska ierobežošanas brīdī, būtiski ietekmē cenu salīdzinājumu. Jo īpaši tie sniedza teorētisku piemēru par iekšzemes pārdošanas pasūtījumu ar vienības cenu USD, par ko panākta vienošanās konkrētā dienā, un eksporta pārdošanas pasūtījumu ar tādu pašu vienības cenu EUR ekvivalentā, par kuru panākta vienošanās tajā pašā dienā. Uzņēmumu aprēķini liecināja, ka tad, ja šie pārdošanas pasūtījumi tiek piegādāti vienā un tajā pašā dienā un rēķinā norādītā vērtība tiek konvertēta tieši no rēķina valūtas uz TRY, salīdzinājums uzrādītu dempingu, lai gan cena, par kuru panākta vienošanās abos pārdošanas pasūtījumos, pārdošanas pasūtījuma dienā bijusi viena un tā pati. Pēc tam tie apgalvoja, ka korekcija saistībā ar riska ierobežošanu būtu jāizdara, pamatojoties vai nu uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu, vai 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(99)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs ražotāji eksportētāji atkārtoja savus apgalvojumus par valūtas konvertēšanas korekciju saistībā ar pārdošanu uz Savienību, lai ņemtu vērā valūtas riska ierobežošanas operācijas, kas izriet no darījumiem euro. Tie atkārtoja argumentu, ka neatkarīgi no valūtas, kas izmantota cenu salīdzināšanai, peļņa vai zaudējumi, kas izriet no maiņas kursa riska ierobežošanas brīdī, būtiski ietekmē cenu salīdzinājumu. Jo īpaši tie sniedza teorētisku piemēru par iekšzemes pārdošanas pasūtījumu ar vienības cenu USD, par ko panākta vienošanās konkrētā dienā, un eksporta pārdošanas pasūtījumu ar tādu pašu vienības cenu EUR ekvivalentā, par kuru panākta vienošanās tajā pašā dienā. Uzņēmumu aprēķini liecināja, ka tad, ja šie pārdošanas pasūtījumi tiek piegādāti vienā un tajā pašā dienā un rēķinā norādītā vērtība tiek konvertēta tieši no rēķina valūtas uz TRY, salīdzinājums uzrādītu dempingu, lai gan cena, par kuru panākta vienošanās abos pārdošanas pasūtījumos, pārdošanas pasūtījuma dienā bijusi viena un tā pati. Pēc tam tie apgalvoja, ka korekcija saistībā ar riska ierobežošanu būtu jāizdara, pamatojoties vai nu uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu, vai 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu.

| (100) | Komisija analizēja šo apgalvojumu, jo īpaši teorētisko piemēru, kas, kā tika apgalvots, pierādot, ka cenu salīdzināšanas labad būtu jāņem vērā valūtas maiņas kurss riska ierobežošanas līgumos. Pirmkārt, Komisija norādīja, ka, lai gan piemērs ir matemātiski pareizs, tas neatspoguļo ne kādu uzņēmumu saimniecisko darbību, ne dempinga starpības aprēķinus. Jo īpaši šis piemērs netieši norāda, ka dempinga starpība tiek aprēķināta, salīdzinot divus atsevišķus darījumus, kas tiek veikti vienlaikus, bet realitātē tas tā nav, jo Komisija salīdzina vidējo normālo vērtību un vidējo eksporta cenu, kas noteikta katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. Otrkārt, piemērā ir pieņemts, ka visi konkrētā dienā noslēgtie pārdošanas pasūtījumi tiek izpildīti līdzīgā laikā, bet pieņēmums izrādījās aplams. Faktiski viens no ražotājiem eksportētājiem iesniedza atsevišķu apgalvojumu, ka laiks no ražošanas pabeigšanas līdz laikam, kad klients saņem preces, iekšzemes tirgū ir bijis daudz ilgāks nekā eksporta pārdevumiem. Tāpēc tika konstatēts, ka uzņēmumu sniegtais piemērs konkrētajā situācijā ir neprecīzs. Turklāt neviens no uzņēmumiem nesniedza pierādījumus par to, ka to EUR denominēto eksporta pārdošanas darījumu cena būtu sākotnēji noteikta USD. Gluži pretēji, šo eksporta pārdošanas darījumu pārdošanas līgumi un/vai pārdošanas pasūtījumi tika tieši denominēti EUR bez kādas atsauces uz USD. Tāpēc konvertēšana no EUR uz TRY ar USD starpniecību tika uzskatīta par nebūtisku. Rezultātā Komisija noraidīja korekciju, kas tika pieprasīta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(100)

Komisija analizēja šo apgalvojumu, jo īpaši teorētisko piemēru, kas, kā tika apgalvots, pierādot, ka cenu salīdzināšanas labad būtu jāņem vērā valūtas maiņas kurss riska ierobežošanas līgumos. Pirmkārt, Komisija norādīja, ka, lai gan piemērs ir matemātiski pareizs, tas neatspoguļo ne kādu uzņēmumu saimniecisko darbību, ne dempinga starpības aprēķinus. Jo īpaši šis piemērs netieši norāda, ka dempinga starpība tiek aprēķināta, salīdzinot divus atsevišķus darījumus, kas tiek veikti vienlaikus, bet realitātē tas tā nav, jo Komisija salīdzina vidējo normālo vērtību un vidējo eksporta cenu, kas noteikta katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. Otrkārt, piemērā ir pieņemts, ka visi konkrētā dienā noslēgtie pārdošanas pasūtījumi tiek izpildīti līdzīgā laikā, bet pieņēmums izrādījās aplams. Faktiski viens no ražotājiem eksportētājiem iesniedza atsevišķu apgalvojumu, ka laiks no ražošanas pabeigšanas līdz laikam, kad klients saņem preces, iekšzemes tirgū ir bijis daudz ilgāks nekā eksporta pārdevumiem. Tāpēc tika konstatēts, ka uzņēmumu sniegtais piemērs konkrētajā situācijā ir neprecīzs. Turklāt neviens no uzņēmumiem nesniedza pierādījumus par to, ka to EUR denominēto eksporta pārdošanas darījumu cena būtu sākotnēji noteikta USD. Gluži pretēji, šo eksporta pārdošanas darījumu pārdošanas līgumi un/vai pārdošanas pasūtījumi tika tieši denominēti EUR bez kādas atsauces uz USD. Tāpēc konvertēšana no EUR uz TRY ar USD starpniecību tika uzskatīta par nebūtisku. Rezultātā Komisija noraidīja korekciju, kas tika pieprasīta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu.

| (101) | Turklāt, lai gan uzņēmumi apgalvoja, ka spēj sasaistīt eksporta darījumus ar atsevišķām riska ierobežošanas darbībām, tās pēc pārdošanas varēja koriģēt un daudzos gadījumos tās tika koriģētas atkarībā no finanšu perspektīvas izmaiņām ar nolūku palielināt uzņēmumu peļņu. Tāpēc Komisija neuzskatīja, ka riska ierobežošana varētu būt tieši sasaistīta ar attiecīgo pārdošanu eksportam un ka, ņemot vērā nākotnes pārdošanas cenu, rastos risks izkropļot faktisko eksporta cenu. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt, lai gan uzņēmumi apgalvoja, ka spēj sasaistīt eksporta darījumus ar atsevišķām riska ierobežošanas darbībām, tās pēc pārdošanas varēja koriģēt un daudzos gadījumos tās tika koriģētas atkarībā no finanšu perspektīvas izmaiņām ar nolūku palielināt uzņēmumu peļņu. Tāpēc Komisija neuzskatīja, ka riska ierobežošana varētu būt tieši sasaistīta ar attiecīgo pārdošanu eksportam un ka, ņemot vērā nākotnes pārdošanas cenu, rastos risks izkropļot faktisko eksporta cenu.

| (102) | Komisija arī noraidīja apgalvojumu, kura pamatā bija 2. panta 10. punkta k) apakšpunkts, jo uzņēmumi nebija snieguši pierādījumus par to, ka to riska ierobežošanas darbību rezultātā klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksātu citādas cenas. |
| --- | --- |

(102)

Komisija arī noraidīja apgalvojumu, kura pamatā bija 2. panta 10. punkta k) apakšpunkts, jo uzņēmumi nebija snieguši pierādījumus par to, ka to riska ierobežošanas darbību rezultātā klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksātu citādas cenas.

| (103) | Divi ražotāji eksportētāji iebilda pret to, ka provizoriski tiek noraidītas dažas korekcijas, ko tie bija pieprasījuši attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū: viena bija saistīta ar nodokļa atmaksas shēmu, otra attiecās uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju. Viens no tiem apstrīdēja arī samaksas noteikumus, ko izmantoja Komisija, lai aprēķinātu tā iekšzemes kredīta izmaksas. |
| --- | --- |

(103)

Divi ražotāji eksportētāji iebilda pret to, ka provizoriski tiek noraidītas dažas korekcijas, ko tie bija pieprasījuši attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū: viena bija saistīta ar nodokļa atmaksas shēmu, otra attiecās uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju. Viens no tiem apstrīdēja arī samaksas noteikumus, ko izmantoja Komisija, lai aprēķinātu tā iekšzemes kredīta izmaksas.

| (104) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem. Attiecībā uz nodokļa atmaksu tas norādīja, ka korekcijai nevar izmantot tīri teorētiskas izmaksas, jo nav iespējams noteikt skaidru saikni starp eksportētajiem ražojumiem un nodokļiem, kas nav samaksāti par importētajiem izejresursiem. Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksām sūdzības iesniedzējs atbalstīja to, ka Komisijas šādu korekciju noraidīja, jo attiecīgais uzņēmums nebija pierādījis, ka iekšzemes cenas ražojumiem, kas tiek glabāti noliktavā ilgāk, būtu augstākas. |
| --- | --- |

(104)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumiem. Attiecībā uz nodokļa atmaksu tas norādīja, ka korekcijai nevar izmantot tīri teorētiskas izmaksas, jo nav iespējams noteikt skaidru saikni starp eksportētajiem ražojumiem un nodokļiem, kas nav samaksāti par importētajiem izejresursiem. Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksām sūdzības iesniedzējs atbalstīja to, ka Komisijas šādu korekciju noraidīja, jo attiecīgais uzņēmums nebija pierādījis, ka iekšzemes cenas ražojumiem, kas tiek glabāti noliktavā ilgāk, būtu augstākas.

| (105) | Tā kā par korekciju attiecībā uz nodokļa atmaksu uzņēmumi neiesniedza jaunus pierādījumus, kas mainītu Komisijas novērtējumu, tika apstiprināti pagaidu regulas 60. līdz 63. apsvērumā izklāstītie konstatējumi, un apgalvojums tika noraidīts. Krājumu glabāšanas izmaksu korekcija, ko prasīja viens ražotājs eksportētājs, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, ir saistīta ar to, ka klienti kavējās saņemt daļu iekšzemes tirgū pārdoto preču, tāpēc tās ilgāk tika glabātas uzņēmuma noliktavā. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija secināja – tā kā uzņēmums nespēja sasaistīt šīs apgalvotās izmaksas ar atsevišķiem pārdošanas darījumiem vai konkrētiem klientiem un nevarēja arī parādīt, ka krājumu glabāšanas izmaksas ir ietekmējušas iekšzemes cenas, apgalvojumu nācās noraidīt. Attiecībā uz iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanā izmantotajiem samaksas noteikumiem attiecīgais uzņēmums nesniedza jaunus pierādījumus, kas mainītu Komisijas pieeju pagaidu posmā, t. i., aizstāt paziņotos samaksas noteikumus, kuri attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē tika atzīti par neatbilstošiem tiem noteikumiem, kas ir iekļauti saistītajos pārdošanas līgumos, ar precīzāku samaksas noteikumu kopumu, ko uzņēmums iesniedza un kas tika pārbaudīts attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā par korekciju attiecībā uz nodokļa atmaksu uzņēmumi neiesniedza jaunus pierādījumus, kas mainītu Komisijas novērtējumu, tika apstiprināti pagaidu regulas 60. līdz 63. apsvērumā izklāstītie konstatējumi, un apgalvojums tika noraidīts. Krājumu glabāšanas izmaksu korekcija, ko prasīja viens ražotājs eksportētājs, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, ir saistīta ar to, ka klienti kavējās saņemt daļu iekšzemes tirgū pārdoto preču, tāpēc tās ilgāk tika glabātas uzņēmuma noliktavā. Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija secināja – tā kā uzņēmums nespēja sasaistīt šīs apgalvotās izmaksas ar atsevišķiem pārdošanas darījumiem vai konkrētiem klientiem un nevarēja arī parādīt, ka krājumu glabāšanas izmaksas ir ietekmējušas iekšzemes cenas, apgalvojumu nācās noraidīt. Attiecībā uz iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanā izmantotajiem samaksas noteikumiem attiecīgais uzņēmums nesniedza jaunus pierādījumus, kas mainītu Komisijas pieeju pagaidu posmā, t. i., aizstāt paziņotos samaksas noteikumus, kuri attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē tika atzīti par neatbilstošiem tiem noteikumiem, kas ir iekļauti saistītajos pārdošanas līgumos, ar precīzāku samaksas noteikumu kopumu, ko uzņēmums iesniedza un kas tika pārbaudīts attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (106) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka attiecībā uz tā veikto pārdošanu iekšzemes tirgū būtu jāņem vērā korekcijas, kas saistītas ar nodokļa atmaksu un krājumu glabāšanas izmaksām, un vēlreiz apstrīdēja samaksas noteikumus, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu iekšzemes kredīta izmaksas. |
| --- | --- |

(106)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, ka attiecībā uz tā veikto pārdošanu iekšzemes tirgū būtu jāņem vērā korekcijas, kas saistītas ar nodokļa atmaksu un krājumu glabāšanas izmaksām, un vēlreiz apstrīdēja samaksas noteikumus, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu iekšzemes kredīta izmaksas.

| (107) | Attiecībā uz nodokļa atmaksas korekciju tas atkārtoja argumentu, ka neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis ir faktiski samaksāts, tas, ka ar ievedmuitas nodokli apliek izejresursus, ietekmē cenu, ko iekasē šo izejresursu iekšzemes piegādātāji. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz nodokļa atmaksas korekciju tas atkārtoja argumentu, ka neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis ir faktiski samaksāts, tas, ka ar ievedmuitas nodokli apliek izejresursus, ietekmē cenu, ko iekasē šo izejresursu iekšzemes piegādātāji.

| (108) | Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju uzņēmums atkārtoja argumentu, ka šādu izmaksu korekcija ir līdzīga kredīta izmaksu korekcijai, jo abas ir saistītas ar novēlotu samaksu. Tas apgalvoja arī, ka šādas iekšzemes korekcijas noraidīšana nav saderīga ar eksporta korekcijas pieņemšanu attiecībā uz virslīguma dīkstāves izmaksām saistībā ar pārdošanu Savienībā, apgalvojot, ka abos gadījumos preces tiek piegādātas novēloti, radot papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju uzņēmums atkārtoja argumentu, ka šādu izmaksu korekcija ir līdzīga kredīta izmaksu korekcijai, jo abas ir saistītas ar novēlotu samaksu. Tas apgalvoja arī, ka šādas iekšzemes korekcijas noraidīšana nav saderīga ar eksporta korekcijas pieņemšanu attiecībā uz virslīguma dīkstāves izmaksām saistībā ar pārdošanu Savienībā, apgalvojot, ka abos gadījumos preces tiek piegādātas novēloti, radot papildu izmaksas.

| (109) | Attiecībā uz samaksas noteikumiem, kas tika izmantoti iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanai, uzņēmums atkārtoja, ka Komisijai būtu vajadzējis aprēķināt kredīta izmaksas, pamatojoties uz saskaņotajiem samaksas noteikumiem, nevis uz laiku, kad faktiski tiek veikta samaksa, jo cenas noteikšanu var ietekmēt tikai saskaņoti samaksas noteikumi. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz samaksas noteikumiem, kas tika izmantoti iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanai, uzņēmums atkārtoja, ka Komisijai būtu vajadzējis aprēķināt kredīta izmaksas, pamatojoties uz saskaņotajiem samaksas noteikumiem, nevis uz laiku, kad faktiski tiek veikta samaksa, jo cenas noteikšanu var ietekmēt tikai saskaņoti samaksas noteikumi.

| (110) | Atbildot uz šīm piezīmēm par apgalvoto korekciju attiecībā uz nodokļa atmaksu, papildus Komisijas provizoriskajiem apsvērumiem par to, ka aprēķinā nevar ņemt vērā teorētiskas izmaksas, izrādījās, ka, pretēji uzņēmuma apgalvojumiem, ražotāja eksportētāja noteiktajās pārdošanas cenās iekšzemes tirgū netika ņemta vērā pieprasītā nodokļa atmaksas summa, kuras dēļ citādi pārdošana notiktu ar zaudējumiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(110)

Atbildot uz šīm piezīmēm par apgalvoto korekciju attiecībā uz nodokļa atmaksu, papildus Komisijas provizoriskajiem apsvērumiem par to, ka aprēķinā nevar ņemt vērā teorētiskas izmaksas, izrādījās, ka, pretēji uzņēmuma apgalvojumiem, ražotāja eksportētāja noteiktajās pārdošanas cenās iekšzemes tirgū netika ņemta vērā pieprasītā nodokļa atmaksas summa, kuras dēļ citādi pārdošana notiktu ar zaudējumiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (111) | Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju Komisija norādīja, ka, lai gan papildu noliktavu izdevumi par precēm, kuras klienti saņem vēlu, jau ir iekļauti kopējās pārdošanas izmaksās, korekciju, kas pieprasīta, lai ņemtu vērā no tās izrietošo atlikto maksājumu, un ko uzņēmums salīdzināja ar kredīta izmaksu korekciju, nevar izdarīt, jo uzņēmums, noslēdzot pārdošanas līgumu, neņēma vērā iespējamu novēlotu saņemšanu un arī nevarēja to sasaistīt ar kādu klientu vai kādu konkrētu darījumu, tādējādi apstiprinot, ka pieprasītā korekcija pārdošanas cenā nav atspoguļota. Pretēji līgumsoda izmaksām, ko uzņēmums attiecināja tikai uz tiem eksporta darījumiem, par kuriem faktiski tika samaksātas virslīguma dīkstāves izmaksas, uzņēmums nevarēja parādīt nekādu atbilstību starp apgalvotajām krājumu glabāšanas izmaksām un darījumiem, kas, kā tika apgalvots, esot ietekmēti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz krājumu glabāšanas izmaksu korekciju Komisija norādīja, ka, lai gan papildu noliktavu izdevumi par precēm, kuras klienti saņem vēlu, jau ir iekļauti kopējās pārdošanas izmaksās, korekciju, kas pieprasīta, lai ņemtu vērā no tās izrietošo atlikto maksājumu, un ko uzņēmums salīdzināja ar kredīta izmaksu korekciju, nevar izdarīt, jo uzņēmums, noslēdzot pārdošanas līgumu, neņēma vērā iespējamu novēlotu saņemšanu un arī nevarēja to sasaistīt ar kādu klientu vai kādu konkrētu darījumu, tādējādi apstiprinot, ka pieprasītā korekcija pārdošanas cenā nav atspoguļota. Pretēji līgumsoda izmaksām, ko uzņēmums attiecināja tikai uz tiem eksporta darījumiem, par kuriem faktiski tika samaksātas virslīguma dīkstāves izmaksas, uzņēmums nevarēja parādīt nekādu atbilstību starp apgalvotajām krājumu glabāšanas izmaksām un darījumiem, kas, kā tika apgalvots, esot ietekmēti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (112) | Attiecībā uz samaksas noteikumiem, kas tika izmantoti iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanai, Komisija uzskatīja, ka uzņēmuma iesniegtie faktiskie samaksas noteikumi bija precīzāki, jo tika konstatēts, ka samaksas noteikumi, kuri, kā tika ziņots, bija ietverti pārdošanas pasūtījumos, nebija saderīgi ar samaksas noteikumiem, par kuriem attiecībā uz darījumu izlasi bija panākta faktiska vienošanās saistītajos pārdošanas pasūtījumos. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz samaksas noteikumiem, kas tika izmantoti iekšzemes kredīta izmaksu aprēķināšanai, Komisija uzskatīja, ka uzņēmuma iesniegtie faktiskie samaksas noteikumi bija precīzāki, jo tika konstatēts, ka samaksas noteikumi, kuri, kā tika ziņots, bija ietverti pārdošanas pasūtījumos, nebija saderīgi ar samaksas noteikumiem, par kuriem attiecībā uz darījumu izlasi bija panākta faktiska vienošanās saistītajos pārdošanas pasūtījumos. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (113) | Viena ražotāju eksportētāju grupa iebilda pret to, ka provizoriski noraidīta prasība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu izdarīt rēķinu korekciju attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, lai atspoguļotu rabatus, kas, kā apgalvots, piešķirti pēc rēķinu izdošanas. |
| --- | --- |

(113)

Viena ražotāju eksportētāju grupa iebilda pret to, ka provizoriski noraidīta prasība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu izdarīt rēķinu korekciju attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, lai atspoguļotu rabatus, kas, kā apgalvots, piešķirti pēc rēķinu izdošanas.

| (114) | Izmeklēšanas gaitā, arī pēc pieprasījuma attālinātās salīdzinošās pārbaudes laikā, uzņēmums paskaidroja, ka tas nevar sasaistīt rēķinu korekciju, kas reģistrēta tā uzskaitē, ar atsevišķiem darījumiem. Piemēram, tas nevarēja identificēt kredītnotas vai debetnotas, kas attiecas uz konkrētiem rēķiniem, kuru vērtība būtu bijusi labojama, izdarot rēķinu korekcijas. Tāpēc Komisija secināja, ka pieprasītā korekcija nav pietiekami pamatota, un apstiprināja prasības noraidīšanu. |
| --- | --- |

(114)

Izmeklēšanas gaitā, arī pēc pieprasījuma attālinātās salīdzinošās pārbaudes laikā, uzņēmums paskaidroja, ka tas nevar sasaistīt rēķinu korekciju, kas reģistrēta tā uzskaitē, ar atsevišķiem darījumiem. Piemēram, tas nevarēja identificēt kredītnotas vai debetnotas, kas attiecas uz konkrētiem rēķiniem, kuru vērtība būtu bijusi labojama, izdarot rēķinu korekcijas. Tāpēc Komisija secināja, ka pieprasītā korekcija nav pietiekami pamatota, un apstiprināja prasības noraidīšanu.

| (115) | Divi saistīti ražotāji eksportētāji apšaubīja kredīta izmaksu provizorisko aprēķinu attiecībā uz pārdošanu Savienībā. Jo īpaši uzņēmumi apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, piemērojot vienas un tās pašas Turcijas Centrālās bankas procentu likmes attiecībā uz EUR un USD visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, jo tādejādi netiekot atspoguļots fakts, ka aizdevumu procentu likmes bijušas atkarīgas no uzņēmuma īpatnībām un finansiālā stāvokļa. Tie apgalvoja, ka tā vietā bija jāizmanto faktiskās procentu likmes, kas piemērojamas aizdevumiem, kuri sniegti uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(115)

Divi saistīti ražotāji eksportētāji apšaubīja kredīta izmaksu provizorisko aprēķinu attiecībā uz pārdošanu Savienībā. Jo īpaši uzņēmumi apgalvoja, ka Komisija ir kļūdījusies, piemērojot vienas un tās pašas Turcijas Centrālās bankas procentu likmes attiecībā uz EUR un USD visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, jo tādejādi netiekot atspoguļots fakts, ka aizdevumu procentu likmes bijušas atkarīgas no uzņēmuma īpatnībām un finansiālā stāvokļa. Tie apgalvoja, ka tā vietā bija jāizmanto faktiskās procentu likmes, kas piemērojamas aizdevumiem, kuri sniegti uzņēmumiem.

| (116) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumu un norādīja, ka Komisijas provizoriskais lēmums vienādi piemērot Turcijas Centrālās bankas procentu likmes ir pārredzams un objektīvs un ka tas būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(116)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāju eksportētāju apgalvojumu un norādīja, ka Komisijas provizoriskais lēmums vienādi piemērot Turcijas Centrālās bankas procentu likmes ir pārredzams un objektīvs un ka tas būtu jāsaglabā.

| (117) | Komisija izskatīja šo apgalvojumu un secināja, ka attiecībā uz aizdevumiem, ko viens no saistītajiem ražotājiem eksportētajiem saņēmis par tirgus cenu no neatkarīgām bankām, tā kredīta izmaksu aprēķinam patiešām ir pamatoti izmantot līgumā noteikto USD procentu likmi, ko ražotājs faktiski maksāja par īstermiņa aizdevumiem. Tāpēc galīgajā aprēķinā tika ieviestas izmaiņas. Tomēr attiecībā uz aizdevumu, kas saņemts no bankas, kura saistīta ar ražotāju, Komisija secināja, ka Turcijas Centrālās bankas piedāvātās vidējās EUR procentu likmes izmantošana bija pamatota, jo līgumā ietvertā likme neatspoguļoja tirgus apstākļus. Otram grupas ražotājam eksportētājam IP laikā nebija neatmaksātu aizdevumu, tādējādi nebija pieejama uzņēmumam specifiska procentu likme, ko izmantot par aizstājējvērtību kredīta izmaksu korekcijas aprēķinam. Tāpēc bija pamatoti izmantot Turcijas Centrālās bankas norādītās vidējās procentu likmes. |
| --- | --- |

(117)

Komisija izskatīja šo apgalvojumu un secināja, ka attiecībā uz aizdevumiem, ko viens no saistītajiem ražotājiem eksportētajiem saņēmis par tirgus cenu no neatkarīgām bankām, tā kredīta izmaksu aprēķinam patiešām ir pamatoti izmantot līgumā noteikto USD procentu likmi, ko ražotājs faktiski maksāja par īstermiņa aizdevumiem. Tāpēc galīgajā aprēķinā tika ieviestas izmaiņas. Tomēr attiecībā uz aizdevumu, kas saņemts no bankas, kura saistīta ar ražotāju, Komisija secināja, ka Turcijas Centrālās bankas piedāvātās vidējās EUR procentu likmes izmantošana bija pamatota, jo līgumā ietvertā likme neatspoguļoja tirgus apstākļus. Otram grupas ražotājam eksportētājam IP laikā nebija neatmaksātu aizdevumu, tādējādi nebija pieejama uzņēmumam specifiska procentu likme, ko izmantot par aizstājējvērtību kredīta izmaksu korekcijas aprēķinam. Tāpēc bija pamatoti izmantot Turcijas Centrālās bankas norādītās vidējās procentu likmes.

| (118) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas abi saistītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis abiem grupas ražotājiem piemērot vienādu USD procentu likmi, jo to finansēšanas nosacījumi bija vienādi. Konkrēti, viens ražotājs eksportētājs sniedza papildu informāciju, kas liecināja, ka konkrētais ražotājs eksportētājs faktiski izmantoja vienu no aizdevumiem, par kuriem ziņoja saistītais ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(118)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas abi saistītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis abiem grupas ražotājiem piemērot vienādu USD procentu likmi, jo to finansēšanas nosacījumi bija vienādi. Konkrēti, viens ražotājs eksportētājs sniedza papildu informāciju, kas liecināja, ka konkrētais ražotājs eksportētājs faktiski izmantoja vienu no aizdevumiem, par kuriem ziņoja saistītais ražotājs eksportētājs.

| (119) | Komisija novērtēja šo apgalvojumu un konstatēja, ka finansēšanas nosacījumi konkrētajam ražotājam eksportētājam nebija tādi paši kā otram grupas uzņēmumam, par ko liecina fakts, ka procentu likme, kas piemērojama konkrētā ražotāja eksportētāja aizdevumam, bija augstāka nekā pārējo aizdevumu vidējā procentu likme, un šajā likmē vēl nebija iekļauts uzcenojums, kas tika iekasēts par galvenā biroja pakalpojumiem, kā uzņēmumi to paskaidroja attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē un atkārtoja savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju. Ņemot vērā minētos faktus, Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(119)

Komisija novērtēja šo apgalvojumu un konstatēja, ka finansēšanas nosacījumi konkrētajam ražotājam eksportētājam nebija tādi paši kā otram grupas uzņēmumam, par ko liecina fakts, ka procentu likme, kas piemērojama konkrētā ražotāja eksportētāja aizdevumam, bija augstāka nekā pārējo aizdevumu vidējā procentu likme, un šajā likmē vēl nebija iekļauts uzcenojums, kas tika iekasēts par galvenā biroja pakalpojumiem, kā uzņēmumi to paskaidroja attālinātajā salīdzinošajā pārbaudē un atkārtoja savās piezīmēs par galīgo izpausto informāciju. Ņemot vērā minētos faktus, Komisija apgalvojumu noraidīja.

| (120) | Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot uzņēmuma aizdevumu procentu likmes, jo Komisija šādu pieeju bija piekritusi izmantot attiecībā uz citu izlasē iekļautu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis izmantot uzņēmuma aizdevumu procentu likmes, jo Komisija šādu pieeju bija piekritusi izmantot attiecībā uz citu izlasē iekļautu ražotāju eksportētāju.

| (121) | Komisija abus gadījumus uzskatīja par atšķirīgiem. Otrs ražotājs eksportētājs savās sākotnējās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza informāciju par saviem aizdevumiem, savukārt konkrētais uzņēmums nenorādīja, ka tam būtu īstermiņa aizdevumi. Tā vietā uzņēmums kredīta izmaksu noteikšanai ierosināja izmantot starpbanku procentu likmes. Komisija uzskatīja, ka uzņēmums nebūtu varējis saņemt aizdevumu ar starpbanku procentu likmēm, un tāpēc aizstāja šīs procentu likmes ar komerciālo īstermiņa aizdevumu vidējo procentu likmi, ko publicējusi Turcijas Centrālā banka. |
| --- | --- |

(121)

Komisija abus gadījumus uzskatīja par atšķirīgiem. Otrs ražotājs eksportētājs savās sākotnējās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza informāciju par saviem aizdevumiem, savukārt konkrētais uzņēmums nenorādīja, ka tam būtu īstermiņa aizdevumi. Tā vietā uzņēmums kredīta izmaksu noteikšanai ierosināja izmantot starpbanku procentu likmes. Komisija uzskatīja, ka uzņēmums nebūtu varējis saņemt aizdevumu ar starpbanku procentu likmēm, un tāpēc aizstāja šīs procentu likmes ar komerciālo īstermiņa aizdevumu vidējo procentu likmi, ko publicējusi Turcijas Centrālā banka.

| (122) | Turklāt Komisija novērtēja jauno informāciju, ko sniedza konkrētais ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju un ar ko papildināja savas piezīmes par galīgo izpausto informāciju. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā pretrunīgo informāciju, kas sniegta sākotnējās atbildēs uz anketas jautājumiem un vēlākā izmeklēšanas posmā, Komisijas provizorisko lēmumu kredīta izmaksu noteikšanai izmantot Turcijas Centrālās bankas publicētās procentu likmes nevar uzskatīt par nepamatotu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt Komisija novērtēja jauno informāciju, ko sniedza konkrētais ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju un ar ko papildināja savas piezīmes par galīgo izpausto informāciju. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā pretrunīgo informāciju, kas sniegta sākotnējās atbildēs uz anketas jautājumiem un vēlākā izmeklēšanas posmā, Komisijas provizorisko lēmumu kredīta izmaksu noteikšanai izmantot Turcijas Centrālās bankas publicētās procentu likmes nevar uzskatīt par nepamatotu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (123) | Divi saistīti ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka valūtas maiņas kursā starp izmaksām un pārdošanas datiem pastāv nekonsekvence. Attiecībā uz to pārdošanas datiem tika izmantots vidējais mēneša maiņas kurss, bet izmaksu datiem tika piemērots vidējais gada maiņas kurss. |
| --- | --- |

(123)

Divi saistīti ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka valūtas maiņas kursā starp izmaksām un pārdošanas datiem pastāv nekonsekvence. Attiecībā uz to pārdošanas datiem tika izmantots vidējais mēneša maiņas kurss, bet izmaksu datiem tika piemērots vidējais gada maiņas kurss.

| (124) | Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja Komisijas pieeju pagaidu posmā attiecībā uz izmantoto maiņas kursu. Tas uzskata, ka izmaksas (kas uzņēmuma uzskaitē ir noteiktas ilgākam laikposmam) būtu aprēķināmas gada griezumā un konvertējamas, izmantojot vidējo maiņas kursu IP laikā, savukārt ienākumi, kas saistīti ar pārdošanu, konvertējami ienākumu gūšanas brīdī, izmantojot mēneša vai pat dienas maiņas kursu. |
| --- | --- |

(124)

Piezīmēs, ko sūdzības iesniedzējs iesniedza pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tas iebilda pret ražotāja eksportētāja apgalvojumu un atbalstīja Komisijas pieeju pagaidu posmā attiecībā uz izmantoto maiņas kursu. Tas uzskata, ka izmaksas (kas uzņēmuma uzskaitē ir noteiktas ilgākam laikposmam) būtu aprēķināmas gada griezumā un konvertējamas, izmantojot vidējo maiņas kursu IP laikā, savukārt ienākumi, kas saistīti ar pārdošanu, konvertējami ienākumu gūšanas brīdī, izmantojot mēneša vai pat dienas maiņas kursu.

| (125) | Komisija analizēja apgalvojumu un atzina to par pamatotu. Tāpēc apgalvojums tika pieņemts un galīgajā aprēķinā gan uzņēmuma izmaksu, gan pārdošanas datu konvertēšanai tika izmantota vidējais mēneša maiņas kurss. |
| --- | --- |

(125)

Komisija analizēja apgalvojumu un atzina to par pamatotu. Tāpēc apgalvojums tika pieņemts un galīgajā aprēķinā gan uzņēmuma izmaksu, gan pārdošanas datu konvertēšanai tika izmantota vidējais mēneša maiņas kurss.

| (126) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tie ir paziņojuši visus datus, kas attiecas uz dempinga aprēķinu, izteiktus USD, tad cenu salīdzināšanas nolūkam nav vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu tos konvertēt no USD uz TRY. Pēc tam uzņēmumi atsaucās uz pamatregulas 2. panta 5. punktu, ka “[i]zmaksas parasti aprēķina, pamatojoties uz izmeklēšanai pakļautās puses saglabāto dokumentāciju”, savukārt, konvertējot no USD uz TRY, ražošanas izmaksu summas, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu to normālo vērtību, atšķīrās no summām, kas uzrādītas to grāmatvedības uzskaitē. |
| --- | --- |

(126)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tie ir paziņojuši visus datus, kas attiecas uz dempinga aprēķinu, izteiktus USD, tad cenu salīdzināšanas nolūkam nav vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu tos konvertēt no USD uz TRY. Pēc tam uzņēmumi atsaucās uz pamatregulas 2. panta 5. punktu, ka “[i]zmaksas parasti aprēķina, pamatojoties uz izmeklēšanai pakļautās puses saglabāto dokumentāciju”, savukārt, konvertējot no USD uz TRY, ražošanas izmaksu summas, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu to normālo vērtību, atšķīrās no summām, kas uzrādītas to grāmatvedības uzskaitē.

| (127) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka ražotāji eksportētāji veica darījumus USD, EUR un TRY. Tāpēc bija jāveic valūtas konvertēšana, lai izteiktu vērtības vienā valūtā, kas ļautu veikt salīdzināšanu. Otrkārt, Komisija neapstrīdēja faktu, ka uzņēmumi paši konvertēja visas vērtības USD, jo USD bija uzņēmumu grāmatvedības valūta. Tomēr Komisija uzskatīja par lietderīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanai izmantot attiecīgās valsts valūtu. Visbeidzot, tā kā uzņēmumi ražošanas izmaksas ziņoja USD, Komisija arī pēc uzņēmumu piezīmēm par izpausto pagaidu informāciju uzskatīja, ka ir pamatoti datus konvertēt TRY, izmantojot mēneša maiņas kursu. Tā kā uzņēmumi nesniedza pilnīgu informācijas kopumu par ražošanas izmaksām, izteiktām TRY, nebija iespējams ņemt vērā atšķirības starp vērtībām, izteiktām TRY kā papildu valūtā, kas izmantota to grāmatvedības uzskaitē. Tādējādi Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(127)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka ražotāji eksportētāji veica darījumus USD, EUR un TRY. Tāpēc bija jāveic valūtas konvertēšana, lai izteiktu vērtības vienā valūtā, kas ļautu veikt salīdzināšanu. Otrkārt, Komisija neapstrīdēja faktu, ka uzņēmumi paši konvertēja visas vērtības USD, jo USD bija uzņēmumu grāmatvedības valūta. Tomēr Komisija uzskatīja par lietderīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanai izmantot attiecīgās valsts valūtu. Visbeidzot, tā kā uzņēmumi ražošanas izmaksas ziņoja USD, Komisija arī pēc uzņēmumu piezīmēm par izpausto pagaidu informāciju uzskatīja, ka ir pamatoti datus konvertēt TRY, izmantojot mēneša maiņas kursu. Tā kā uzņēmumi nesniedza pilnīgu informācijas kopumu par ražošanas izmaksām, izteiktām TRY, nebija iespējams ņemt vērā atšķirības starp vērtībām, izteiktām TRY kā papildu valūtā, kas izmantota to grāmatvedības uzskaitē. Tādējādi Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (128) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot tā pārdošanas cenu uz Savienību, nebūtu vajadzējis atskaitīt konkrētas korekcijas, t. i., eksporta asociācijas maksu un vienreizēju atvilkumu par eksportu. |
| --- | --- |

(128)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot tā pārdošanas cenu uz Savienību, nebūtu vajadzējis atskaitīt konkrētas korekcijas, t. i., eksporta asociācijas maksu un vienreizēju atvilkumu par eksportu.

| (129) | Komisija norādīja, ka ražotājs eksportētājs šo apgalvojumu izteica arī piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju, un korekcijas tika apspriestas uzklausīšanā, kas tika rīkota pēc pagaidu informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(129)

Komisija norādīja, ka ražotājs eksportētājs šo apgalvojumu izteica arī piezīmēs par izpausto pagaidu informāciju, un korekcijas tika apspriestas uzklausīšanā, kas tika rīkota pēc pagaidu informācijas izpaušanas.

| (130) | Uzklausīšanā uzņēmums apstiprināja, ka par dalību ÇİB tas maksāja eksporta asociācijas maksu. Uzņēmums arī paskaidroja, ka maksa tika veikta procentos no katra eksporta darījuma vērtības. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka eksporta asociācijas maksa bija izmaksas, kas uzņēmumam radās tikai saistībā ar eksporta darījumiem, un tās apmērs bija atkarīgs no uzņēmuma eksporta apjoma. Turklāt korekcijas vērtību varēja noteikt katram eksporta darījumam atsevišķi, pamatojoties uz tā vērtību. |
| --- | --- |

(130)

Uzklausīšanā uzņēmums apstiprināja, ka par dalību ÇİB tas maksāja eksporta asociācijas maksu. Uzņēmums arī paskaidroja, ka maksa tika veikta procentos no katra eksporta darījuma vērtības. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka eksporta asociācijas maksa bija izmaksas, kas uzņēmumam radās tikai saistībā ar eksporta darījumiem, un tās apmērs bija atkarīgs no uzņēmuma eksporta apjoma. Turklāt korekcijas vērtību varēja noteikt katram eksporta darījumam atsevišķi, pamatojoties uz tā vērtību.

ÇİB

| (131) | Attiecībā uz vienreizējo atvilkumu par eksportu uzņēmums apgalvoja, ka nav lietderīgi atskaitīt tā vērtību no eksporta cenas, jo tas attiecas tikai uz nodokļu atvieglojumu, nevis uz uzņēmuma faktiskajiem izdevumiem. Piezīmēs par izpausto galīgo informācijas uzņēmums atsaucās uz Turcijas tiesību aktiem (11), kas ļauj ikvienam eksportētājam atskaitīt 0,5 % no tā eksporta pārdošanas ieņēmumiem, lai atspoguļotu izdevumus, kas radušies, bet ko pienācīgas dokumentācijas trūkuma dēļ citādi nevar iegrāmatot. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka vienreizējais atvilkums par eksportu atspoguļo izdevumus, kas faktiski radušies saistībā ar uzņēmuma eksporta pārdošanas darījumiem, par kuriem uzņēmumam nebija pienācīgas dokumentācijas un kurus nevarēja grāmatot nevienā citā izdevumu kontā. Turklāt Komisija varēja noteikt atskaitījuma vērtību katram darījumam atsevišķi. |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz vienreizējo atvilkumu par eksportu uzņēmums apgalvoja, ka nav lietderīgi atskaitīt tā vērtību no eksporta cenas, jo tas attiecas tikai uz nodokļu atvieglojumu, nevis uz uzņēmuma faktiskajiem izdevumiem. Piezīmēs par izpausto galīgo informācijas uzņēmums atsaucās uz Turcijas tiesību aktiem (11), kas ļauj ikvienam eksportētājam atskaitīt 0,5 % no tā eksporta pārdošanas ieņēmumiem, lai atspoguļotu izdevumus, kas radušies, bet ko pienācīgas dokumentācijas trūkuma dēļ citādi nevar iegrāmatot. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka vienreizējais atvilkums par eksportu atspoguļo izdevumus, kas faktiski radušies saistībā ar uzņēmuma eksporta pārdošanas darījumiem, par kuriem uzņēmumam nebija pienācīgas dokumentācijas un kurus nevarēja grāmatot nevienā citā izdevumu kontā. Turklāt Komisija varēja noteikt atskaitījuma vērtību katram darījumam atsevišķi.

11

| (132) | Tādējādi Komisija noraidīja prasību atskaitīt eksporta asociācijas maksu un vienreizējo atvilkumu par eksportu. |
| --- | --- |

(132)

Tādējādi Komisija noraidīja prasību atskaitīt eksporta asociācijas maksu un vienreizējo atvilkumu par eksportu.

3.5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (133) | Kā izklāstīts iepriekš 28. līdz 132. apsvērumā, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes, kas tika iesniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, un attiecīgi pārrēķināja dempinga starpības. |
| --- | --- |

(133)

Kā izklāstīts iepriekš 28. līdz 132. apsvērumā, Komisija ņēma vērā ieinteresēto personu piezīmes, kas tika iesniegtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas, un attiecīgi pārrēķināja dempinga starpības.

| (134) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no izmaksu, apdrošināšanas un vedmakas (CIF) cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Erdemir grupa:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(134)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no izmaksu, apdrošināšanas un vedmakas (CIF) cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Erdemir grupa:

Erdemir

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

7,3 %

| (135) | Individuālo dempinga starpību aprēķini, kas ietvēra korekcijas pēc piezīmēm, kuras pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas iesniedza ieinteresētās personas, tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(135)

Individuālo dempinga starpību aprēķini, kas ietvēra korekcijas pēc piezīmēm, kuras pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas iesniedza ieinteresētās personas, tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (136) | Izmeklēšanas periodā ES27 līdzīgo ražojumu ražoja 21 zināms ražotājs, un tie piederēja pie 14 grupām. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(136)

Izmeklēšanas periodā ES27 līdzīgo ražojumu ražoja 21 zināms ražotājs, un tie piederēja pie 14 grupām. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (137) | Attiecībā uz ES27 tika noskaidrots, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms, ieskaitot ražošanu kontrolētajam tirgum, izmeklēšanas periodā bija 71 līdz 74,5 milj. t. diapazonā. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz ES27 tika noskaidrots, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms, ieskaitot ražošanu kontrolētajam tirgum, izmeklēšanas periodā bija 71 līdz 74,5 milj. t. diapazonā.

| (138) | Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 34 % līdz 38 % no kopējā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma ES27. Tie veidoja 40 % līdz 44 % no to ražotāju pārdošanas apjoma Savienībā, kuri pieteicās saistībā ar reprezentativitātes novērtējuma analīzi pirms procedūras sākuma. |
| --- | --- |

(138)

Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 34 % līdz 38 % no kopējā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma ES27. Tie veidoja 40 % līdz 44 % no to ražotāju pārdošanas apjoma Savienībā, kuri pieteicās saistībā ar reprezentativitātes novērtējuma analīzi pirms procedūras sākuma.

4.2.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (139) | Turcijas valdība uzskatīja, ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi, kāpēc vajadzēja atsevišķi pārbaudīt brīvā tirgus un kontrolētā tirgus skaitliskos rādītājus. Turcijas valdība uzskatīja, ka Komisijas sniegtie paskaidrojumi ir pretrunā Ekspertu grupas nolēmumam lietā Morocco – Hot-rolled-steel (Turkey) un Apelācijas institūcijas nolēmumam lietā US – Hot-rolled steel, kur atzīts, ka izmeklēšanas iestādēm principā līdzīgā veidā būtu jāpārbauda visas nozarē ietilpstošās daļas, kā arī nozare kopumā vai jāsniedz pienācīgs paskaidrojums, kāpēc tas netiek darīts. |
| --- | --- |

(139)

Turcijas valdība uzskatīja, ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi, kāpēc vajadzēja atsevišķi pārbaudīt brīvā tirgus un kontrolētā tirgus skaitliskos rādītājus. Turcijas valdība uzskatīja, ka Komisijas sniegtie paskaidrojumi ir pretrunā Ekspertu grupas nolēmumam lietā Morocco – Hot-rolled-steel (Turkey) un Apelācijas institūcijas nolēmumam lietā US – Hot-rolled steel, kur atzīts, ka izmeklēšanas iestādēm principā līdzīgā veidā būtu jāpārbauda visas nozarē ietilpstošās daļas, kā arī nozare kopumā vai jāsniedz pienācīgs paskaidrojums, kāpēc tas netiek darīts.

Morocco – Hot-rolled-steel (Turkey)

US – Hot-rolled steel

| (140) | Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visu attiecīgā ražojuma ražošanas apjomu un noteica, vai to bija paredzēts izmantot lietojumam kontrolētajā tirgū vai brīvajā tirgū. Attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kas minēti pagaidu regulas 82. apsvērumā, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un kontrolēto tirgu un, ja tas bija iespējams un ja tas bija pamatoti, veica salīdzinošu analīzi. Attiecībā uz ekonomiskajiem rādītājiem, kas minēti pagaidu regulas 83. apsvērumā, Komisija varēja veikt jēgpilnu novērtējumu tikai attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozares darbību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās analīze atbilst Savienības tiesu un PTO judikatūrai (12). |
| --- | --- |

(140)

Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visu attiecīgā ražojuma ražošanas apjomu un noteica, vai to bija paredzēts izmantot lietojumam kontrolētajā tirgū vai brīvajā tirgū. Attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kas minēti pagaidu regulas 82. apsvērumā, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un kontrolēto tirgu un, ja tas bija iespējams un ja tas bija pamatoti, veica salīdzinošu analīzi. Attiecībā uz ekonomiskajiem rādītājiem, kas minēti pagaidu regulas 83. apsvērumā, Komisija varēja veikt jēgpilnu novērtējumu tikai attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozares darbību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās analīze atbilst Savienības tiesu un PTO judikatūrai (12).

12

| (141) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzstāja, ka Komisija ir rīkojusies pretrunā PTO judikatūrai, jo i) tā atsevišķi neanalizēja datus par pārdošanas cenām, ražošanas izmaksām, izaugsmi, eksporta apjomu un cenām, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu un ii) nesniedza paskaidrojumu, kāpēc pārbaudīja tikai brīvā tirgus datus, nevis veica atsevišķu un salīdzināmu pārbaudi. Komisija nepiekrita, jo papildus tam, kas paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem ļāva analizēt pārdošanas cenas, pārdošanas apjomus un rentabilitāti brīvajā tirgū salīdzinājumā ar citiem tirgiem. Tas, ka 10. tabulā ir atspoguļotas pārdošanas cenas brīvajā tirgū, nenozīmē, ka pārdošanas cenas kontrolētajā tirgū netika pārbaudītas. |
| --- | --- |

(141)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzstāja, ka Komisija ir rīkojusies pretrunā PTO judikatūrai, jo i) tā atsevišķi neanalizēja datus par pārdošanas cenām, ražošanas izmaksām, izaugsmi, eksporta apjomu un cenām, rentabilitāti, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu un ii) nesniedza paskaidrojumu, kāpēc pārbaudīja tikai brīvā tirgus datus, nevis veica atsevišķu un salīdzināmu pārbaudi. Komisija nepiekrita, jo papildus tam, kas paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem ļāva analizēt pārdošanas cenas, pārdošanas apjomus un rentabilitāti brīvajā tirgū salīdzinājumā ar citiem tirgiem. Tas, ka 10. tabulā ir atspoguļotas pārdošanas cenas brīvajā tirgū, nenozīmē, ka pārdošanas cenas kontrolētajā tirgū netika pārbaudītas.

| (142) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 78. līdz 83. apsvērumā. |
| --- | --- |

(142)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 78. līdz 83. apsvērumā.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

4.3.1.   Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū

Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū

| (143) | Patēriņam Savienībā (ES27) attiecīgajā periodā brīvajā tirgū bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā (t) | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū | 33–34 milj. | 32–33 milj. | 34–35 milj. | 33–34 milj. |
| Indekss | 100 | 96 | 102 | 99 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(143)

Patēriņam Savienībā (ES27) attiecīgajā periodā brīvajā tirgū bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā (t)

Patēriņš brīvajā tirgū Savienībā (t)

2016

2017

2018

IP

Patēriņš Savienībā brīvajā tirgū

33–34 milj.

32–33 milj.

34–35 milj.

33–34 milj.

Indekss

Indekss

100

100

96

102

99

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (144) | Laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam brīvā tirgus patēriņš pieauga par 2 %, taču pēc tam samazinājās. Kopumā patēriņš brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %. |
| --- | --- |

(144)

Laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam brīvā tirgus patēriņš pieauga par 2 %, taču pēc tam samazinājās. Kopumā patēriņš brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %.

4.3.2.   Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā

Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā

| (145) | ES27 patēriņam kontrolētajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  2. tabula


  Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā (t) | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā | 42,5–45,5 milj. | 44–47 milj. | 43,5–46,5 milj. | 39,5–42,5 milj. |
| Indekss | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(145)

ES27 patēriņam kontrolētajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

2. tabula

2. tabula

Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā (t)

Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā (t)

2016

2017

2018

IP

Patēriņš kontrolētajā tirgū Savienībā

42,5–45,5 milj.

44–47 milj.

43,5–46,5 milj.

39,5–42,5 milj.

Indekss

Indekss

100

100

103

102

93

Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots: Eurofer

| (146) | Izmeklēšanas perioda sākumposmā patēriņš kontrolētajā tirgū nedaudz pieauga, bet pēc tam samazinājās. Kopumā patēriņš kontrolētajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 7 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(146)

Izmeklēšanas perioda sākumposmā patēriņš kontrolētajā tirgū nedaudz pieauga, bet pēc tam samazinājās. Kopumā patēriņš kontrolētajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 7 procentpunktiem.

4.3.3.   Kopējais patēriņš

Kopējais patēriņš

| (147) | ES27 kopējam patēriņam – patēriņa summai kontrolētajā un brīvajā tirgū – attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  3. tabula


  Kopējais patēriņš (brīvajā un kontrolētajā tirgū) (t) | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 78–81 milj. | 78–81 milj. | 80–83 milj. | 74–77 milj. |
| Indekss | 100 | 100 | 102 | 95 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(147)

ES27 kopējam patēriņam – patēriņa summai kontrolētajā un brīvajā tirgū – attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

3. tabula

3. tabula

Kopējais patēriņš (brīvajā un kontrolētajā tirgū) (t)

Kopējais patēriņš (brīvajā un kontrolētajā tirgū) (t)

2016

2017

2018

IP

Kopējais patēriņš Savienībā

78–81 milj.

78–81 milj.

80–83 milj.

74–77 milj.

Indekss

Indekss

100

100

100

102

95

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (148) | Iepriekšējā tabulā parādīts, ka kopējais patēriņš 2018. gadā nedaudz pieauga, bet kopumā salīdzinājumā ar 2016. gadu samazinājās par 5 %. Patēriņš kontrolētajā tirgū izmeklēšanas periodā bija gandrīz 59 % no kopējā patēriņa. |
| --- | --- |

(148)

Iepriekšējā tabulā parādīts, ka kopējais patēriņš 2018. gadā nedaudz pieauga, bet kopumā salīdzinājumā ar 2016. gadu samazinājās par 5 %. Patēriņš kontrolētajā tirgū izmeklēšanas periodā bija gandrīz 59 % no kopējā patēriņa.

4.4.   Imports no Turcijas

Imports no Turcijas

4.4.1.   Importa apjoms no Turcijas un tā tirgus daļa

Importa apjoms no Turcijas un tā tirgus daļa

| (149) | Importam no Turcijas ES27 bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Turcijas (t) | 934 651 | 1 738 017 | 2 779 174 | 2 767 658 |
| Indekss | 100 | 186 | 297 | 296 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | 2,8–3,1 | 5,3–5,6 | 7,8–8,1 | 8,2–8,5 |
| Indekss | 100 | 190–220 | 270–300 | 270–300 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(149)

Importam no Turcijas ES27 bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2016

2017

2018

IP

Importa apjoms no Turcijas (t)

934 651

1 738 017

2 779 174

2 767 658

Indekss

Indekss

100

100

186

297

296

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

2,8–3,1

5,3–5,6

7,8–8,1

8,2–8,5

Indekss

Indekss

100

100

190–220

270–300

270–300

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (150) | Imports no Turcijas attiecīgajā periodā pieauga par 196 %, gandrīz trīskāršojot savu daļu brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(150)

Imports no Turcijas attiecīgajā periodā pieauga par 196 %, gandrīz trīskāršojot savu daļu brīvajā tirgū.

| (151) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka imports no Turcijas nepārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, bet tikai ieguva konkrētu daļu no trešām valstīm un tas nevarēja ietekmēt Savienības ražotājus. |
| --- | --- |

(151)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka imports no Turcijas nepārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, bet tikai ieguva konkrētu daļu no trešām valstīm un tas nevarēja ietekmēt Savienības ražotājus.

| (152) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Komisijas analīze par importa apjomu no Turcijas aptvēra noteikta laikposma robežpunktus, un aicināja Komisiju drīzāk analizēt dinamiku, pamatojoties uz ceturkšņa datiem par 2019. un 2020. gadu un importa samazināšanos pēc izmeklēšanas perioda. Komisija norādīja, ka ar Turcijas valdības pieeju nevar apšaubīt faktu, ka imports no Turcijas no 2016. līdz 2018. gadam ik gadu pieauga – attiecīgajā periodā tas pieauga par 196 % – un ka tā daļa brīvajā tirgū gandrīz trīskāršojās. |
| --- | --- |

(152)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Komisijas analīze par importa apjomu no Turcijas aptvēra noteikta laikposma robežpunktus, un aicināja Komisiju drīzāk analizēt dinamiku, pamatojoties uz ceturkšņa datiem par 2019. un 2020. gadu un importa samazināšanos pēc izmeklēšanas perioda. Komisija norādīja, ka ar Turcijas valdības pieeju nevar apšaubīt faktu, ka imports no Turcijas no 2016. līdz 2018. gadam ik gadu pieauga – attiecīgajā periodā tas pieauga par 196 % – un ka tā daļa brīvajā tirgū gandrīz trīskāršojās.

| (153) | Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(153)

Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 5. iedaļā.

4.4.2.   Cenas importam no Turcijas un cenu samazinājums

Cenas importam no Turcijas un cenu samazinājums

| (154) | Komisija pēc Eurostat datiem noteica importa cenas. No Turcijas ES27 veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | 363 | 490 | 538 | 492 |
| Indekss | 100 | 135 | 148 | 136 |
| Avots: Eurostat |

(154)

Komisija pēc Eurostat datiem noteica importa cenas. No Turcijas ES27 veiktā importa vidējai svērtajai cenai bija šāda dinamika.

Eurostat

5. tabula

5. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2016

2017

2018

IP

Turcija

363

490

538

492

Indekss

Indekss

100

100

135

148

136

Avots: Eurostat

Avots:

| (155) | Vidējās cenas importam no Turcijas pieauga no 363 EUR/t 2016. gadā līdz 492 EUR/t izmeklēšanas periodā, tātad tās pieauga par 36 %. Vidējo dempinga importa cenu un 10. tabula norādīto Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu starpība izmeklēšanas periodā bija ievērojama (7,8 %). |
| --- | --- |

(155)

Vidējās cenas importam no Turcijas pieauga no 363 EUR/t 2016. gadā līdz 492 EUR/t izmeklēšanas periodā, tātad tās pieauga par 36 %. Vidējo dempinga importa cenu un 10. tabula norādīto Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu starpība izmeklēšanas periodā bija ievērojama (7,8 %).

| (156) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka no Turcijas veiktā importa cenas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražotājiem. Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(156)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka no Turcijas veiktā importa cenas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražotājiem. Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 5. iedaļā.

| (157) | Cenu samazinājuma starpības aprēķini tika pārskatīti, lai atspoguļotu situāciju ES27, un Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija no 1,2 % līdz 2 %. Tā kā HRFS tirgus ļoti strauji reaģē uz cenu izmaiņām un konkurence lielā mērā balstās uz cenu, Komisija uzskatīja, ka šādas cenu samazinājuma starpības ir ievērojamas. |
| --- | --- |

(157)

Cenu samazinājuma starpības aprēķini tika pārskatīti, lai atspoguļotu situāciju ES27, un Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga importa vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija no 1,2 % līdz 2 %. Tā kā HRFS tirgus ļoti strauji reaģē uz cenu izmaiņām un konkurence lielā mērā balstās uz cenu, Komisija uzskatīja, ka šādas cenu samazinājuma starpības ir ievērojamas.

HRFS

| (158) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Eurofer uzsvēra, ka, ņemot vērā tirgus raksturu un būtiskas cenu konkurences pastāvēšanu, pat samērā nelielam cenu samazinājumam var būt ievērojama ietekme. Tomēr Turcijas valdība norādīja, ka konstatēto cenu samazinājuma starpību atzīšana par ievērojamu ir tikai apgalvojums, jo trūkst pienācīga izvērtējuma vai kritēriju, lai noteiktu, kāda starpība atzīstama par ievērojamu. Komisija noraidīja minēto apgalvojumu, jo atzina to par nepamatotu. Tirgus dinamika un importa avotu izmaiņas, kas atspoguļotas 14. tabulā, apstiprina cenas nozīmīgumu HRFS tirgū. Turklāt, kā to atzinusi Turcijas valdība pati, no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugumu ir izraisījusi neliela cenu starpība (13). |
| --- | --- |

(158)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Eurofer uzsvēra, ka, ņemot vērā tirgus raksturu un būtiskas cenu konkurences pastāvēšanu, pat samērā nelielam cenu samazinājumam var būt ievērojama ietekme. Tomēr Turcijas valdība norādīja, ka konstatēto cenu samazinājuma starpību atzīšana par ievērojamu ir tikai apgalvojums, jo trūkst pienācīga izvērtējuma vai kritēriju, lai noteiktu, kāda starpība atzīstama par ievērojamu. Komisija noraidīja minēto apgalvojumu, jo atzina to par nepamatotu. Tirgus dinamika un importa avotu izmaiņas, kas atspoguļotas 14. tabulā, apstiprina cenas nozīmīgumu HRFS tirgū. Turklāt, kā to atzinusi Turcijas valdība pati, no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugumu ir izraisījusi neliela cenu starpība (13).

Eurofer

HRFS

13

| (159) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Erdemir grupa un Colakoglu grupa apgalvoja, ka, nosakot cenu samazinājumu 66,1 % apmērā (Colakoglu grupai) vai 69,5 % (Erdemir grupai) attiecībā pret izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārdevumiem, Komisija nav konstatējusi cenu samazinājumu ražojumam kopumā un tādējādi ir pārkāpusi pamatregulas 3. panta 3. punktu. Pēc to domām, nevar izslēgt, ka konstatētās cenu samazinājuma starpības būtu bijušas citādas, ja Komisija būtu pārbaudījusi ietekmi uz cenu, pamatojoties uz pārdevumiem, ko veikuši visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo atzina to par nepamatotu, ņemot vērā, ka pamatregulā nav prasīts, lai konstatētais cenu samazinājums tiktu balstīts uz pārdevumiem, ko veikuši visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Cenu analīze toties ir balstīta uz salīdzinājumu starp modeļiem, kas eksportēti uz Savienību, un līdzīgo ražojumu, un, salīdzinot ražotāju eksportētāju eksporta pārdevumus ar Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, ir raksturīgi, ka ne visus modeļus, ko pārdod (trīs) izlasē iekļautie Savienības ražotāji, uz Savienību eksportē arī katrs individuāls ražotājs eksportētājs. Katrā ziņā Komisija atgādināja, ka vidējo dempinga importa cenu un 10. tabula norādīto Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu starpība izmeklēšanas periodā bija ievērojama (7,8 %). |
| --- | --- |

(159)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Erdemir grupa un Colakoglu grupa apgalvoja, ka, nosakot cenu samazinājumu 66,1 % apmērā (Colakoglu grupai) vai 69,5 % (Erdemir grupai) attiecībā pret izlasē iekļautā Savienības ražotāja pārdevumiem, Komisija nav konstatējusi cenu samazinājumu ražojumam kopumā un tādējādi ir pārkāpusi pamatregulas 3. panta 3. punktu. Pēc to domām, nevar izslēgt, ka konstatētās cenu samazinājuma starpības būtu bijušas citādas, ja Komisija būtu pārbaudījusi ietekmi uz cenu, pamatojoties uz pārdevumiem, ko veikuši visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo atzina to par nepamatotu, ņemot vērā, ka pamatregulā nav prasīts, lai konstatētais cenu samazinājums tiktu balstīts uz pārdevumiem, ko veikuši visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Cenu analīze toties ir balstīta uz salīdzinājumu starp modeļiem, kas eksportēti uz Savienību, un līdzīgo ražojumu, un, salīdzinot ražotāju eksportētāju eksporta pārdevumus ar Savienības ražošanas nozares pārdevumiem, ir raksturīgi, ka ne visus modeļus, ko pārdod (trīs) izlasē iekļautie Savienības ražotāji, uz Savienību eksportē arī katrs individuāls ražotājs eksportētājs. Katrā ziņā Komisija atgādināja, ka vidējo dempinga importa cenu un 10. tabula norādīto Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu starpība izmeklēšanas periodā bija ievērojama (7,8 %).

Erdemir

Colakoglu

Colakoglu

Erdemir

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (160) | Komisija atgādina, ka procedūras sākumposmā sūdzības iesniedzējs lūdza Komisiju sākt analizēt kaitējuma tendences, sākot no 2017. gada, pamatojoties uz to, ka 2016. gads (šīs izmeklēšanas attiecīgā perioda pirmais gads) bija “nereprezentatīvs gads”, jo tika atzīts, ka Savienības ražošanas nozarei ir kaitējis imports par dempinga cenām un subsidēts imports no vairākiem avotiem. Komisija atzina, ka kaitējuma rādītāju dinamiku, sākot no 2016. gada, negatīvi ietekmēja tas, ka Savienības ražošanas nozares stāvokli 2016. gadā joprojām ietekmēja imports par dempinga cenām un subsidēts imports, savukārt 2017. gadā Savienības ražošanas nozarē bija skaidri redzamas atgūšanās pazīmes pēc tam, kad tajā gadā pret minēto importu tika noteikti galīgie antidempinga un kompensācijas pasākumi. Tomēr Komisija nolēma sagatavot datus saskaņā ar savu ierasto praksi, proti, papildus izmeklēšanas periodam izvērtēt trīs kalendāros gadus pirms izmeklēšanas perioda. Tāpēc Komisija attiecīgajā periodā iekļāva arī 2016. gadu. |
| --- | --- |

(160)

Komisija atgādina, ka procedūras sākumposmā sūdzības iesniedzējs lūdza Komisiju sākt analizēt kaitējuma tendences, sākot no 2017. gada, pamatojoties uz to, ka 2016. gads (šīs izmeklēšanas attiecīgā perioda pirmais gads) bija “nereprezentatīvs gads”, jo tika atzīts, ka Savienības ražošanas nozarei ir kaitējis imports par dempinga cenām un subsidēts imports no vairākiem avotiem. Komisija atzina, ka kaitējuma rādītāju dinamiku, sākot no 2016. gada, negatīvi ietekmēja tas, ka Savienības ražošanas nozares stāvokli 2016. gadā joprojām ietekmēja imports par dempinga cenām un subsidēts imports, savukārt 2017. gadā Savienības ražošanas nozarē bija skaidri redzamas atgūšanās pazīmes pēc tam, kad tajā gadā pret minēto importu tika noteikti galīgie antidempinga un kompensācijas pasākumi. Tomēr Komisija nolēma sagatavot datus saskaņā ar savu ierasto praksi, proti, papildus izmeklēšanas periodam izvērtēt trīs kalendāros gadus pirms izmeklēšanas perioda. Tāpēc Komisija attiecīgajā periodā iekļāva arī 2016. gadu.

| (161) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka no konkrētiem kaitējuma analīzes aspektiem šķiet izslēgti 2016. gada dati un ka tādēļ Komisijas veiktais kaitējuma novērtējums ir maldīgs. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona paskaidroja, ka tā apstrīd kaitējuma rādītāju novērtējuma trūkumu par 2016. gadu, jo īpaši to rādītāju, kas liecina par pozitīvu tendenci pēc 2016. gada (piemēram, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū un tirgus daļa) un kas uzskatāmi parāda, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība tādā pašā garā apgalvoja, ka apgalvotā iekšzemes ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pārbaude būtu jābalsta uz laikposmu no 2016. līdz 2019. gadam, kas neesot noticis attiecībā uz visiem kaitējuma rādītājiem. Jo īpaši Turcijas valdība uzskatīja, ka nesenā pagātnē nebija iespējams saistīt nozares uzlabošanos vai pasliktināšanos ar tirdzniecības aizsardzības pasākumu esību vai neesību. Turcijas valdība kritizēja pagaidu regulas 104. apsvēruma beigu daļu, jo uzskatīja, ka galīgo antidempinga pasākumu un kompensācijas maksājumu pret Ķīnu publicēšana 2017. gada aprīlī un jūnijā (14) un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu 2017. gada oktobrī (15) nozīmē, ka 2017. gadā joprojām pastāvēja visas kaitējumu radošās sekas, ko izraisīja imports par dempinga cenām no šīm valstīm. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Turcijas valdība uzsvēra, ka 2017. gadā imports no šīm piecām valstīm joprojām bija 26 % no HRFS importa. |
| --- | --- |

(161)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka no konkrētiem kaitējuma analīzes aspektiem šķiet izslēgti 2016. gada dati un ka tādēļ Komisijas veiktais kaitējuma novērtējums ir maldīgs. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona paskaidroja, ka tā apstrīd kaitējuma rādītāju novērtējuma trūkumu par 2016. gadu, jo īpaši to rādītāju, kas liecina par pozitīvu tendenci pēc 2016. gada (piemēram, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū un tirgus daļa) un kas uzskatāmi parāda, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība tādā pašā garā apgalvoja, ka apgalvotā iekšzemes ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pārbaude būtu jābalsta uz laikposmu no 2016. līdz 2019. gadam, kas neesot noticis attiecībā uz visiem kaitējuma rādītājiem. Jo īpaši Turcijas valdība uzskatīja, ka nesenā pagātnē nebija iespējams saistīt nozares uzlabošanos vai pasliktināšanos ar tirdzniecības aizsardzības pasākumu esību vai neesību. Turcijas valdība kritizēja pagaidu regulas 104. apsvēruma beigu daļu, jo uzskatīja, ka galīgo antidempinga pasākumu un kompensācijas maksājumu pret Ķīnu publicēšana 2017. gada aprīlī un jūnijā (14) un galīgo antidempinga pasākumu noteikšana pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu 2017. gada oktobrī (15) nozīmē, ka 2017. gadā joprojām pastāvēja visas kaitējumu radošās sekas, ko izraisīja imports par dempinga cenām no šīm valstīm. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Turcijas valdība uzsvēra, ka 2017. gadā imports no šīm piecām valstīm joprojām bija 26 % no HRFS importa.

ÇİB

14

15

HRFS

| (162) | Attiecībā uz apgalvojumiem par 2016. gada iekļaušanu vai neiekļaušanu attiecībā uz dažiem kaitējuma rādītājiem Komisija paskaidroja, ka atbilstoši pagaidu regulā norādītajam attiecīgās tabulas 1.8. iedaļa un citi konstatējumi pagaidu regulā attiecas uz 2016. līdz 2019. gadu. Piezīmēs aiz tabulām, kas attiecas uz attiecīgo periodu, ir ņemtas vērā tendences, kuras sākas 2016. gadā, neatkarīgi no tā, vai tās ir pozitīvas vai negatīvas. Tas tā ir pat tad, kad, tāpat kā šajā gadījumā, Komisija ņem vērā un izvērtē notikumus konkrētā laikposmā attiecīgā perioda ietvaros, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz apgalvojumiem par 2016. gada iekļaušanu vai neiekļaušanu attiecībā uz dažiem kaitējuma rādītājiem Komisija paskaidroja, ka atbilstoši pagaidu regulā norādītajam attiecīgās tabulas 1.8. iedaļa un citi konstatējumi pagaidu regulā attiecas uz 2016. līdz 2019. gadu. Piezīmēs aiz tabulām, kas attiecas uz attiecīgo periodu, ir ņemtas vērā tendences, kuras sākas 2016. gadā, neatkarīgi no tā, vai tās ir pozitīvas vai negatīvas. Tas tā ir pat tad, kad, tāpat kā šajā gadījumā, Komisija ņem vērā un izvērtē notikumus konkrētā laikposmā attiecīgā perioda ietvaros, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības pasākumus.

| (163) | Attiecībā uz antidempinga pasākumiem pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem pret Ķīnu dempinga, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Turcijas valdības piezīmes, ka minētās piecas valstis 2017. gadā joprojām veica 26 % no attiecīgā ražojuma importa un ka tāpēc tās joprojām radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir maldinošas. Kā liecina pagaidu regulas 14. tabula, importa apjoms no piecām attiecīgajām valstīm no 2016. līdz 2017. gadam samazinājās par 68 % (t. i., no 5 724 303 t līdz 1 810 518 t) un tā kopējā tirgus daļa – no 16,1 % līdz 5,2 %. Šīs tendences ir apstiprinātas attiecībā uz ES27. Šīs regulas 14. tabulā redzams, ka importa apjoms no piecām attiecīgajām valstīm no 2016. līdz 2019. gadam ievērojami samazinājās (t. i., no 5 611 020 t līdz 1 565 303 t) – līdzīgi kā to kopējā tirgus daļa (t. i., no 16–17 % līdz 4–5 %). Tādējādi Komisija uzskata par nepamatotu apgalvojumu, ka iepriekšējās izmeklēšanās ir atklāts, ka 2017. gadā joprojām pastāvēja visas kaitējumu radošās sekas, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Ķīnas, Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz antidempinga pasākumiem pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem pret Ķīnu dempinga, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Turcijas valdības piezīmes, ka minētās piecas valstis 2017. gadā joprojām veica 26 % no attiecīgā ražojuma importa un ka tāpēc tās joprojām radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ir maldinošas. Kā liecina pagaidu regulas 14. tabula, importa apjoms no piecām attiecīgajām valstīm no 2016. līdz 2017. gadam samazinājās par 68 % (t. i., no 5 724 303 t līdz 1 810 518 t) un tā kopējā tirgus daļa – no 16,1 % līdz 5,2 %. Šīs tendences ir apstiprinātas attiecībā uz ES27. Šīs regulas 14. tabulā redzams, ka importa apjoms no piecām attiecīgajām valstīm no 2016. līdz 2019. gadam ievērojami samazinājās (t. i., no 5 611 020 t līdz 1 565 303 t) – līdzīgi kā to kopējā tirgus daļa (t. i., no 16–17 % līdz 4–5 %). Tādējādi Komisija uzskata par nepamatotu apgalvojumu, ka iepriekšējās izmeklēšanās ir atklāts, ka 2017. gadā joprojām pastāvēja visas kaitējumu radošās sekas, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Ķīnas, Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas.

| (164) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība atgādināja savas piezīmes par galīgo antidempinga pasākumu un kompensācijas maksājumu pret Ķīnu un galīgo antidempinga pasākumu pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu noteikšanas laiku. Tā apgalvoja, ka importa samazinājums no šīm valstīm nemaina faktu, ka šis imports joprojām veidoja ievērojamu daļu no importa ES27 valstīs un ka tas 2017. gadā radīja kaitējumu. Pēc Turcijas valdības domām, pamatojoties uz skaitliskajiem rādītājiem, kas liecina par samazinājumu absolūtos skaitļos, Komisija mēģināja izvairīties no šādu kaitējumu radošu seku pārbaudes. Komisija minēto apgalvojumu atzina par nepamatotu. Attiecībā uz iepriekšējo izmeklēšanu izmeklēšanas periodiem 2017. gadā, kad, kā jau tika atgādināts, attiecīgo valstu tirgus daļas jau bija krasi samazinājušās, netika konstatēts dempings, kas rada kaitējumu. Turklāt šīs regulas 5.2.1. iedaļā ir ietverta tirgus dinamikas un dažādo importa avotu tirgus daļu analīze. |
| --- | --- |

(164)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība atgādināja savas piezīmes par galīgo antidempinga pasākumu un kompensācijas maksājumu pret Ķīnu un galīgo antidempinga pasākumu pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu noteikšanas laiku. Tā apgalvoja, ka importa samazinājums no šīm valstīm nemaina faktu, ka šis imports joprojām veidoja ievērojamu daļu no importa ES27 valstīs un ka tas 2017. gadā radīja kaitējumu. Pēc Turcijas valdības domām, pamatojoties uz skaitliskajiem rādītājiem, kas liecina par samazinājumu absolūtos skaitļos, Komisija mēģināja izvairīties no šādu kaitējumu radošu seku pārbaudes. Komisija minēto apgalvojumu atzina par nepamatotu. Attiecībā uz iepriekšējo izmeklēšanu izmeklēšanas periodiem 2017. gadā, kad, kā jau tika atgādināts, attiecīgo valstu tirgus daļas jau bija krasi samazinājušās, netika konstatēts dempings, kas rada kaitējumu. Turklāt šīs regulas 5.2.1. iedaļā ir ietverta tirgus dinamikas un dažādo importa avotu tirgus daļu analīze.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (165) | Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 74–77,5 milj. | 77–80,5 milj. | 76–79,5 milj. | 71–74,5 milj. |
| Indekss | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Ražošanas jauda (t) | 88–93 milj. | 89–94,5 milj. | 90–95,5 milj. | 91–96 milj. |
| Indekss | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Jaudas izmantojums (%) | 84 | 86 | 84 | 78 |
| Indekss | 100 | 102 | 99 | 93 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(165)

Kopējam Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2016

2017

2018

IP

Ražošanas apjoms (t)

74–77,5 milj.

77–80,5 milj.

76–79,5 milj.

71–74,5 milj.

Indekss

Indekss

100

100

104

102

96

Ražošanas jauda (t)

88–93 milj.

89–94,5 milj.

90–95,5 milj.

91–96 milj.

Indekss

Indekss

100

100

102

103

104

Jaudas izmantojums (%)

84

86

84

78

Indekss

Indekss

100

100

102

99

93

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (166) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %, savukārt ražošanas jauda pieauga par 4 %. Tādējādi jaudas izmantojums samazinājās par 7 %: no 84 % 2016. gadā līdz 78 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(166)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %, savukārt ražošanas jauda pieauga par 4 %. Tādējādi jaudas izmantojums samazinājās par 7 %: no 84 % 2016. gadā līdz 78 % izmeklēšanas periodā.

| (167) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka tas, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2016. gada ik gadu palielināja jaudu, liecina, ka tā ir labā stāvoklī. Komisija nepiekrita, norādot, kā minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, ka jaudas palielinājums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam atspoguļo Savienības tirgus apstākļu uzlabošanos pēc galīgo antidempinga un kompensācijas pasākumu noteikšanas importam no piecām valstīm un ka jaudas palielinājums kopš 2017. gada drīzāk tika panākts, pateicoties labākai efektivitātei un tam, ka tika atrisināti atsevišķi problēmjautājumi. |
| --- | --- |

(167)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka tas, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2016. gada ik gadu palielināja jaudu, liecina, ka tā ir labā stāvoklī. Komisija nepiekrita, norādot, kā minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, ka jaudas palielinājums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam atspoguļo Savienības tirgus apstākļu uzlabošanos pēc galīgo antidempinga un kompensācijas pasākumu noteikšanas importam no piecām valstīm un ka jaudas palielinājums kopš 2017. gada drīzāk tika panākts, pateicoties labākai efektivitātei un tam, ka tika atrisināti atsevišķi problēmjautājumi.

| (168) | Turcijas valdība kritizēja to, ka attiecīgajā apsvērumā nav atsevišķas analīzes par kontrolēto tirgu un brīvo tirgu – šādas analīzes trūkums neļaujot noteikt kopējās ražošanas apjoma samazināšanās izcelsmi. Komisija uzskatīja, ka sadalījums 6. tabulā starp kontrolēto un brīvo tirgu būtu bezjēdzīgs. Patiešām, Savienības ražotāji izmeklējamā ražojuma ražošanai izmanto vienas un tās pašas ražošanas iekārtas un līnijas neatkarīgi no tā, vai to izmanto kontrolētā tirgus lietojumiem. Tomēr sīkāka informācija par kontrolētā tirgus apjomu ir sniegta šīs regulas 8. tabulā. |
| --- | --- |

(168)

Turcijas valdība kritizēja to, ka attiecīgajā apsvērumā nav atsevišķas analīzes par kontrolēto tirgu un brīvo tirgu – šādas analīzes trūkums neļaujot noteikt kopējās ražošanas apjoma samazināšanās izcelsmi. Komisija uzskatīja, ka sadalījums 6. tabulā starp kontrolēto un brīvo tirgu būtu bezjēdzīgs. Patiešām, Savienības ražotāji izmeklējamā ražojuma ražošanai izmanto vienas un tās pašas ražošanas iekārtas un līnijas neatkarīgi no tā, vai to izmanto kontrolētā tirgus lietojumiem. Tomēr sīkāka informācija par kontrolētā tirgus apjomu ir sniegta šīs regulas 8. tabulā.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (169) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai brīvajā tirgū ES27 attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Eiropas Savienībā (t) | 24–27 milj. | 24–27,5 milj. | 25–28,4 milj. | 24,5–27,5 milj. |
| Indekss | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Tirgus daļa (%) | 75–76 | 79–80 | 76–77 | 78–79 |
| Indekss | 100 | 105 | 102 | 104 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(169)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai brīvajā tirgū ES27 attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū

2016

2017

2018

IP

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Eiropas Savienībā (t)

24–27 milj.

24–27,5 milj.

25–28,4 milj.

24,5–27,5 milj.

Indekss

Indekss

100

100

101

101

103

103

103

103

Tirgus daļa (%)

75–76

79–80

76–77

78–79

Indekss

Indekss

100

100

105

105

102

102

104

104

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (170) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga par 3 %, savukārt tirgus daļa – par 4 %. |
| --- | --- |

(170)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga par 3 %, savukārt tirgus daļa – par 4 %.

| (171) | ES27 Savienības ražošanas nozares apjomam kontrolētajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Apjoms kontrolētajā tirgū un tirgus daļa | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms kontrolētajā tirgū Savienībā (t) | 42,5–45,5 milj. | 44–47 milj. | 43,5–46,5 milj. | 39,5–42,5 milj. |
| Indekss | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (t) | 73–76 milj. | 76–79 milj. | 75–78 milj. | 70–73 milj. |
| Indekss | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Savienības kopējā ražošanas apjoma daļa kontrolētajā tirgū (%) | 61 | 61 | 61 | 59 |
| Indekss | 100 | 99 | 99 | 96 |
| Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat |

(171)

ES27 Savienības ražošanas nozares apjomam kontrolētajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Apjoms kontrolētajā tirgū un tirgus daļa

Apjoms kontrolētajā tirgū un tirgus daļa

2016

2017

2018

IP

Apjoms kontrolētajā tirgū Savienībā (t)

42,5–45,5 milj.

44–47 milj.

43,5–46,5 milj.

39,5–42,5 milj.

Indekss

Indekss

100

100

103

103

102

102

93

93

Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (t)

73–76 milj.

76–79 milj.

75–78 milj.

70–73 milj.

Indekss

Indekss

100

100

104

104

102

102

96

96

Savienības kopējā ražošanas apjoma daļa kontrolētajā tirgū (%)

61

61

61

59

Indekss

Indekss

100

100

99

99

99

99

96

96

Avots: Eurofer, izlasē iekļautie Savienības ražotāji un Eurostat

Avots: Eurofer

Eurostat

| (172) | Kontrolētais tirgus Savienības ražošanas nozarei (sastāv no HRFS, ko Savienības ražošanas nozare paredz lejupējai lietošanai) Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 % jeb par aptuveni 3 milj. t. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kontrolētajā tirgū (izteikta procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā) izmeklēšanas periodā samazinājās no 61 % 2016. gadā līdz 59 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(172)

Kontrolētais tirgus Savienības ražošanas nozarei (sastāv no HRFS, ko Savienības ražošanas nozare paredz lejupējai lietošanai) Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 % jeb par aptuveni 3 milj. t. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kontrolētajā tirgū (izteikta procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā) izmeklēšanas periodā samazinājās no 61 % 2016. gadā līdz 59 % izmeklēšanas periodā.

HRFS

| (173) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība kritizēja to, ka Komisija pagaidu regulas 109. apsvērumā skaidrojusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumu brīvajā tirgū no 2018. līdz 2019. gadam ar faktu, ka atsavināšanas dēļ ievērojami pārdošanas apjomi no kontrolēta tirgus nonāca brīvajā tirgū. Tā uzskatīja šo skaidrojumu par apliecinājumu tam, ka Komisija, nošķirot šos tirgus “pēc saviem ieskatiem”, izmantojusi neobjektīvu pieeju. Turcijas valdība atkārtoja savu apgalvojumu, ko tā pauda pēc galīgās informācijas izpaušanas, un apšaubīja, vai veids, kādā tika noteikta Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika, ir objektīvs. Komisija noraidīja apgalvojumu par neobjektīvu pieeju. Atsavināšanas dēļ Komisija uzskata par leģitīmu un patiešām nepieciešamu pārkvalificēt ražošanu kontrolētajam tirgum par ražošanu brīvajam tirgum. Lai gan, kā norādījusi Turcijas valdība, Savienības ražotāju tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga, Komisija ievēroja, ka šāds pieaugums bija ievērojami mazāks nekā no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā. Ņemot vērā, ka patēriņš Savienībā ir diezgan stabils, imports no Turcijas aizpildīja tukšumu, ko atstāja dažas citās trešās valstīs, uz kurām kopš 2017. gada attiecas tirdzniecības antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi. |
| --- | --- |

(173)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība kritizēja to, ka Komisija pagaidu regulas 109. apsvērumā skaidrojusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumu brīvajā tirgū no 2018. līdz 2019. gadam ar faktu, ka atsavināšanas dēļ ievērojami pārdošanas apjomi no kontrolēta tirgus nonāca brīvajā tirgū. Tā uzskatīja šo skaidrojumu par apliecinājumu tam, ka Komisija, nošķirot šos tirgus “pēc saviem ieskatiem”, izmantojusi neobjektīvu pieeju. Turcijas valdība atkārtoja savu apgalvojumu, ko tā pauda pēc galīgās informācijas izpaušanas, un apšaubīja, vai veids, kādā tika noteikta Savienības ražošanas nozares tirgus daļas dinamika, ir objektīvs. Komisija noraidīja apgalvojumu par neobjektīvu pieeju. Atsavināšanas dēļ Komisija uzskata par leģitīmu un patiešām nepieciešamu pārkvalificēt ražošanu kontrolētajam tirgum par ražošanu brīvajam tirgum. Lai gan, kā norādījusi Turcijas valdība, Savienības ražotāju tirgus daļa brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga, Komisija ievēroja, ka šāds pieaugums bija ievērojami mazāks nekā no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugums tajā pašā periodā. Ņemot vērā, ka patēriņš Savienībā ir diezgan stabils, imports no Turcijas aizpildīja tukšumu, ko atstāja dažas citās trešās valstīs, uz kurām kopš 2017. gada attiecas tirdzniecības antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi.

| (174) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka nav veikta analīze par ražošanas apjomu, kas attiecināms uz ražošanas līnijām, kuras, kā skaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, tika pārdotas. ÇİB apgalvoja, ka šī pārdošana notika stratēģisku un komerciālu iemeslu dēļ. Komisija norādīja, ka pārdošana attiecās uz īpašumtiesību maiņu starp Savienības ražotājiem un tai nav ietekmes uz 6. tabulu. Komisija nekonstatēja saikni starp konkrēto pārdošanu un importu no Turcijas. |
| --- | --- |

(174)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka nav veikta analīze par ražošanas apjomu, kas attiecināms uz ražošanas līnijām, kuras, kā skaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, tika pārdotas. ÇİB apgalvoja, ka šī pārdošana notika stratēģisku un komerciālu iemeslu dēļ. Komisija norādīja, ka pārdošana attiecās uz īpašumtiesību maiņu starp Savienības ražotājiem un tai nav ietekmes uz 6. tabulu. Komisija nekonstatēja saikni starp konkrēto pārdošanu un importu no Turcijas.

ÇİB

| (175) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka tādi galvenie kaitējuma rādītāji kā pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū liecina, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji nav slikti. Komisija uzskatīja, ka apgalvojums nav pamatots, jo pagaidu regulas 109. un 150. apsvērumā jau ir paskaidrots, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pieauga atsavināšanas dēļ, kā rezultātā daudzi darījumi, kas iepriekš tika uzskatīti par kontrolētajam tirgum paredzētiem, kļuva par darījumiem brīvajā tirgū. Kā paredzēts pamatregulas 3. panta 5. punktā, kaitējuma noteikšanas pamatā ir visu to būtisko ekonomikas faktoru un indeksu novērtējums, kuri raksturo ražošanas nozares stāvokli kopumā. |
| --- | --- |

(175)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka tādi galvenie kaitējuma rādītāji kā pārdošanas apjoms un tirgus daļa brīvajā tirgū liecina, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji nav slikti. Komisija uzskatīja, ka apgalvojums nav pamatots, jo pagaidu regulas 109. un 150. apsvērumā jau ir paskaidrots, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pieauga atsavināšanas dēļ, kā rezultātā daudzi darījumi, kas iepriekš tika uzskatīti par kontrolētajam tirgum paredzētiem, kļuva par darījumiem brīvajā tirgū. Kā paredzēts pamatregulas 3. panta 5. punktā, kaitējuma noteikšanas pamatā ir visu to būtisko ekonomikas faktoru un indeksu novērtējums, kuri raksturo ražošanas nozares stāvokli kopumā.

ÇİB

| (176) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka Komisijas piezīmes šajā iedaļā nepaskaidroja ne to, kāpēc Savienības ražošanas nozarē bija izaugsme, ne to, kāpēc tirgus pārdošanas apjoma un tirgus daļas pieaugumam šajā konkrētajā gadījumā nav nozīmes. Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 217. apsvērumā. |
| --- | --- |

(176)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka Komisijas piezīmes šajā iedaļā nepaskaidroja ne to, kāpēc Savienības ražošanas nozarē bija izaugsme, ne to, kāpēc tirgus pārdošanas apjoma un tirgus daļas pieaugumam šajā konkrētajā gadījumā nav nozīmes. Ņemot vērā šo piezīmju būtību, tās ir aplūkotas tālāk 217. apsvērumā.

ÇİB

4.5.2.3.   Izaugsme

| (177) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka pagaidu regulas 112. apsvērumā ietverti nepamatoti apgalvojumi, un kritizēja dažus formulējumus. Komisija atzina šos apgalvojumus par nepamatotiem, jo konkrētajā apsvērumā ir skaidra atsauce uz datiem un konstatējumiem pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(177)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka pagaidu regulas 112. apsvērumā ietverti nepamatoti apgalvojumi, un kritizēja dažus formulējumus. Komisija atzina šos apgalvojumus par nepamatotiem, jo konkrētajā apsvērumā ir skaidra atsauce uz datiem un konstatējumiem pagaidu regulā.

| (178) | Skaitliskie rādītāji par ES27 attiecībā uz ražošanu kopš 2017. gada uzrāda izteiktu samazināšanās tendenci, savukārt pārdošanas apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā bija stabili attiecībā pret nelielu patēriņa pieaugumu brīvajā tirgū. ES27 Savienības ražošanas nozarē izaugsme, lai gan ļoti pieticīga, konstatējama tikai tad, ja par sākumpunktu tiek uzskatīts 2016. gads, proti, gads, kurā atklājās, ka Savienības ražošanas nozarei radījis kaitējumu imports par dempinga cenām no citām valstīm. |
| --- | --- |

(178)

Skaitliskie rādītāji par ES27 attiecībā uz ražošanu kopš 2017. gada uzrāda izteiktu samazināšanās tendenci, savukārt pārdošanas apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā bija stabili attiecībā pret nelielu patēriņa pieaugumu brīvajā tirgū. ES27 Savienības ražošanas nozarē izaugsme, lai gan ļoti pieticīga, konstatējama tikai tad, ja par sākumpunktu tiek uzskatīts 2016. gads, proti, gads, kurā atklājās, ka Savienības ražošanas nozarei radījis kaitējumu imports par dempinga cenām no citām valstīm.

| (179) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apšaubīja, vai konkrēti secinājumi par izaugsmi ir objektīvi, jo iepriekš Komisija ražošanas apjomu samazinājumu atzinusi par “lielu”, bet pārdošanas apjoma pieaugumu brīvajā tirgū – par “nelielu”. Komisija norādīja, ka, pirmkārt, procentuālās vērtības, uz ko savā apgalvojumā atsaucas Turcijas valdība, neattiecas uz ES27 un tādējādi ir novecojušas; otrkārt, katrā ziņā salīdzinošai analīzei par to, kā kvalificēt procentuālo vērtību izmaiņas, ir jāņem vērā pamatā esošās vērtības relatīvais lielums, uz kuru attiecas izmaiņas. |
| --- | --- |

(179)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apšaubīja, vai konkrēti secinājumi par izaugsmi ir objektīvi, jo iepriekš Komisija ražošanas apjomu samazinājumu atzinusi par “lielu”, bet pārdošanas apjoma pieaugumu brīvajā tirgū – par “nelielu”. Komisija norādīja, ka, pirmkārt, procentuālās vērtības, uz ko savā apgalvojumā atsaucas Turcijas valdība, neattiecas uz ES27 un tādējādi ir novecojušas; otrkārt, katrā ziņā salīdzinošai analīzei par to, kā kvalificēt procentuālo vērtību izmaiņas, ir jāņem vērā pamatā esošās vērtības relatīvais lielums, uz kuru attiecas izmaiņas.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (180) | ES27 nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 38–40 tūkst. | 42–44 tūkst. | 38–40 tūkst. | 37–39 tūkst. |
| Indekss | 100 | 112 | 103 | 100 |
| Ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 1 900 –2 000 | 1 700 –1 800 | 1 900 –2 000 | 1 800 –1 900 |
| Indekss | 100 | 92 | 99 | 96 |
| Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(180)

ES27 nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2016

2017

2018

IP

Nodarbināto skaits

38–40 tūkst.

42–44 tūkst.

38–40 tūkst.

37–39 tūkst.

Indekss

Indekss

100

100

112

112

103

103

100

100

Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

1 900 –2 000

1 700 –1 800

1 900 –2 000

1 800 –1 900

Indekss

Indekss

100

100

92

92

99

99

96

96

Avots: Eurofer un izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots: Eurofer

| (181) | Ar HRFS ražošanu saistītās Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā svārstījās, taču kopumā saglabājās stabils. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī tonnās, kuras viens nodarbinātais saražo gada laikā, attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(181)

Ar HRFS ražošanu saistītās Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā svārstījās, taču kopumā saglabājās stabils. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mērī tonnās, kuras viens nodarbinātais saražo gada laikā, attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %.

HRFS

| (182) | Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka tādi galvenie kaitējuma rādītāji kā nodarbinātība liecina, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji nav slikti. Tomēr Komisija norādīja, ka, neraugoties uz nodarbināto skaita stabilitāti attiecīgajā periodā, nodarbināto skaits no 2017. līdz 2019. gadam ievērojami samazinājās. Būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei katrā ziņā bija nepārprotams, kā parādīts pagaidu regulas 4.5.4. iedaļā un šīs regulas 4.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(182)

Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka tādi galvenie kaitējuma rādītāji kā nodarbinātība liecina, ka Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji nav slikti. Tomēr Komisija norādīja, ka, neraugoties uz nodarbināto skaita stabilitāti attiecīgajā periodā, nodarbināto skaits no 2017. līdz 2019. gadam ievērojami samazinājās. Būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei katrā ziņā bija nepārprotams, kā parādīts pagaidu regulas 4.5.4. iedaļā un šīs regulas 4.6. iedaļā.

ÇİB

| (183) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka konstatējums par būtisku kaitējumu, kas saistīts tikai ar nodarbināto skaita samazināšanu, neatbilst PTO judikatūrai un ka nodarbināto skaita samazināšanu no 2017. gada nevar saistīt ar importu par dempinga cenām no Turcijas. Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Konstatējumu par būtisku kaitējumu Komisija nekur nebija saistījusi tikai nodarbināto skaita samazināšanu. Nodarbināto skaita dinamika cieši sekoja ražošanas apjoma dinamikai. |
| --- | --- |

(183)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka konstatējums par būtisku kaitējumu, kas saistīts tikai ar nodarbināto skaita samazināšanu, neatbilst PTO judikatūrai un ka nodarbināto skaita samazināšanu no 2017. gada nevar saistīt ar importu par dempinga cenām no Turcijas. Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Konstatējumu par būtisku kaitējumu Komisija nekur nebija saistījusi tikai nodarbināto skaita samazināšanu. Nodarbināto skaita dinamika cieši sekoja ražošanas apjoma dinamikai.

ÇİB

| (184) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka ražīgums nebūtu jāskata atsevišķi, jo 2017. gadā ražīgums samazinājās sakarā ar ievērojamo nodarbinātības pieaugumu no 2016. līdz 2017. gadam. Tā kā ražīgums ir viens no faktoriem, kas tika ņemts vērā kaitējuma analīzē, Komisija apstiprināja, ka neviens faktors netika skatīts atsevišķi. |
| --- | --- |

(184)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka ražīgums nebūtu jāskata atsevišķi, jo 2017. gadā ražīgums samazinājās sakarā ar ievērojamo nodarbinātības pieaugumu no 2016. līdz 2017. gadam. Tā kā ražīgums ir viens no faktoriem, kas tika ņemts vērā kaitējuma analīzē, Komisija apstiprināja, ka neviens faktors netika skatīts atsevišķi.

| (185) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka iepriekšējā apsvēruma pēdējais teikums ir līdzvērtīgs apstiprinājumam, ka ražīguma samazināšanos ir izraisījis nodarbinātības pieaugums 2017. gadā. Komisija nepiekrita Turcijas valdībai, lai gan atzina, ka nodarbinātības pieaugums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam ietekmēja ražīguma samazināšanos no 2016. līdz 2017. gadam. Tomēr ir svarīgi, ka ražīgums no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam laikā, kad samazinājās arī nodarbinātība, atkal samazinājās, rezultātā, kā norādīts 181. apsvērumā, attiecīgajā periodā kopumā ražīgums samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(185)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka iepriekšējā apsvēruma pēdējais teikums ir līdzvērtīgs apstiprinājumam, ka ražīguma samazināšanos ir izraisījis nodarbinātības pieaugums 2017. gadā. Komisija nepiekrita Turcijas valdībai, lai gan atzina, ka nodarbinātības pieaugums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam ietekmēja ražīguma samazināšanos no 2016. līdz 2017. gadam. Tomēr ir svarīgi, ka ražīgums no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam laikā, kad samazinājās arī nodarbinātība, atkal samazinājās, rezultātā, kā norādīts 181. apsvērumā, attiecīgajā periodā kopumā ražīgums samazinājās par 4 %.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (186) | Attiecībā uz ES27 visas dempinga starpības būtiski pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no Turcijas veiktā importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz ES27 visas dempinga starpības būtiski pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā no Turcijas veiktā importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (187) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība apstrīdēja Komisijas piezīmes par Savienības ražošanas nozares atgūšanos 2017. gadā tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanas rezultātā. Tā kā šī iedaļa attiecas uz “atgūšanos no iepriekšējā dempinga”, tad Komisija uzskatīja par pamatotu atgādināt, ka, ņemot vērā konstatējumus iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu ražojumu, Savienības ražošanas nozares stāvokli 2016. gadā ietekmēja dempinga prakse, kopš 2017. gada tā uzrādīja atgūšanās pazīmes un sasniegtais veselīgāks rentabilitātes līmenis izmeklēšanas periodā tika zaudēts. |
| --- | --- |

(187)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība apstrīdēja Komisijas piezīmes par Savienības ražošanas nozares atgūšanos 2017. gadā tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanas rezultātā. Tā kā šī iedaļa attiecas uz “atgūšanos no iepriekšējā dempinga”, tad Komisija uzskatīja par pamatotu atgādināt, ka, ņemot vērā konstatējumus iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu ražojumu, Savienības ražošanas nozares stāvokli 2016. gadā ietekmēja dempinga prakse, kopš 2017. gada tā uzrādīja atgūšanās pazīmes un sasniegtais veselīgāks rentabilitātes līmenis izmeklēšanas periodā tika zaudēts.

| (188) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 115. līdz 117. apsvērumā. |
| --- | --- |

(188)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 115. līdz 117. apsvērumā.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (189) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t) | 393 | 532 | 574 | 534 |
| Indekss | 100 | 135 | 146 | 136 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 413 | 497 | 540 | 560 |
| Indekss | 100 | 121 | 131 | 136 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(189)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā

Pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas Savienībā

2016

2017

2018

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena brīvajā tirgū (EUR/t)

393

532

574

534

Indekss

Indekss

100

100

135

135

146

146

136

136

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

413

497

540

560

Indekss

Indekss

100

100

121

121

131

131

136

136

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots:

| (190) | Vienības vidējās pārdošanas cenas 2017. gadā un pēc tam vēlreiz 2018. gadā, salīdzinot ar 2016. gadu, būtiski pieauga. Tomēr Savienības ražošanas nozarē vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās no 574 EUR/t 2018. gadā līdz 534 EUR/t izmeklēšanas periodā, savukārt tās ražošanas izmaksas pieauga no 540 EUR/t 2018. gadā līdz 560 EUR/t izmeklēšanas periodā. Tāpēc, lai arī 2017. un 2018. gadā Savienības ražošanas nozarei bija izdevies radušos izmaksu pieaugumu nodot tālāk saviem klientiem un saglabāt rentabilitāti, izmeklēšanas periodā nozare to vairs nespēja. Šajā tabulā un pagaidu regulas 10. tabulā sniegtā informācija par ražošanas izmaksām ir identiska. |
| --- | --- |

(190)

Vienības vidējās pārdošanas cenas 2017. gadā un pēc tam vēlreiz 2018. gadā, salīdzinot ar 2016. gadu, būtiski pieauga. Tomēr Savienības ražošanas nozarē vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās no 574 EUR/t 2018. gadā līdz 534 EUR/t izmeklēšanas periodā, savukārt tās ražošanas izmaksas pieauga no 540 EUR/t 2018. gadā līdz 560 EUR/t izmeklēšanas periodā. Tāpēc, lai arī 2017. un 2018. gadā Savienības ražošanas nozarei bija izdevies radušos izmaksu pieaugumu nodot tālāk saviem klientiem un saglabāt rentabilitāti, izmeklēšanas periodā nozare to vairs nespēja. Šajā tabulā un pagaidu regulas 10. tabulā sniegtā informācija par ražošanas izmaksām ir identiska.

| (191) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka gan Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas, gan vienības vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga tādā pašā mērā (+ 36 %), tā ka Savienības ražošanas nozare varēja atspoguļot izejvielu cenu pieaugumu savās cenās. Komisija norāda, ka Turcijas valdības novērtējums aptver tikai noteikta laikposma robežpunktus, neņemot vērā gada dinamiku un faktu, ka antidempinga izmeklēšanā, kuras rezultātā 2017. gadā tika noteikti pasākumi pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu, tika konstatēts kaitējums laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Faktiski, tā kā pārdošanas cenas Savienībā 2016. gadā (16) būtiski nospieda imports par dempinga cenām no Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas, tad Savienības ražošanas nozare varēja tikai atjaunot savas pārdošanas cenas normālā līmenī 2017. gadā (17). Komisija norāda arī, ka Savienības ražošanas nozarē pārdošanas cenas samazinājās no 574 EUR/t 2018. gadā līdz 534 EUR/t izmeklēšanas periodā, savukārt tās vienības izmaksas tajā pašā laikposmā pieauga no 540 EUR/t līdz 560 EUR/t. Tāpēc, lai arī 2017. un 2018. gadā Savienības ražošanas nozarei bija izdevies radušos izmaksu pieaugumu nodot tālāk saviem klientiem un saglabāt rentabilitāti, izmeklēšanas periodā nozare to vairs nespēja. |
| --- | --- |

(191)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka gan Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas, gan vienības vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū attiecīgajā periodā pieauga tādā pašā mērā (+ 36 %), tā ka Savienības ražošanas nozare varēja atspoguļot izejvielu cenu pieaugumu savās cenās. Komisija norāda, ka Turcijas valdības novērtējums aptver tikai noteikta laikposma robežpunktus, neņemot vērā gada dinamiku un faktu, ka antidempinga izmeklēšanā, kuras rezultātā 2017. gadā tika noteikti pasākumi pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu, tika konstatēts kaitējums laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Faktiski, tā kā pārdošanas cenas Savienībā 2016. gadā (16) būtiski nospieda imports par dempinga cenām no Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas, tad Savienības ražošanas nozare varēja tikai atjaunot savas pārdošanas cenas normālā līmenī 2017. gadā (17). Komisija norāda arī, ka Savienības ražošanas nozarē pārdošanas cenas samazinājās no 574 EUR/t 2018. gadā līdz 534 EUR/t izmeklēšanas periodā, savukārt tās vienības izmaksas tajā pašā laikposmā pieauga no 540 EUR/t līdz 560 EUR/t. Tāpēc, lai arī 2017. un 2018. gadā Savienības ražošanas nozarei bija izdevies radušos izmaksu pieaugumu nodot tālāk saviem klientiem un saglabāt rentabilitāti, izmeklēšanas periodā nozare to vairs nespēja.

16

17

| (192) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Komisija nav parādījusi, kā Savienības ražošanas nozare spēja atspoguļot 2017. gada izmaksu pieaugumu pārdošanas cenās. Komisija tam nepiekrita. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbilžu uz anketas jautājumiem attālinātās salīdzinošās pārbaudes un šīs regulas 10. tabula apstiprināja, ka izmaksu pieaugums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam izpaudās augstāku pārdošanas cenu veidā ES27 brīvajā tirgū laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

(192)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Komisija nav parādījusi, kā Savienības ražošanas nozare spēja atspoguļot 2017. gada izmaksu pieaugumu pārdošanas cenās. Komisija tam nepiekrita. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbilžu uz anketas jautājumiem attālinātās salīdzinošās pārbaudes un šīs regulas 10. tabula apstiprināja, ka izmaksu pieaugums laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam izpaudās augstāku pārdošanas cenu veidā ES27 brīvajā tirgū laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (193) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (EUR) | 74 295 | 78 101 | 79 241 | 83 187 |
| Indekss | 100 | 105 | 107 | 112 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(193)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

2016

2017

2018

IP

(EUR)

74 295

78 101

79 241

83 187

Indekss

Indekss

100

100

105

105

107

107

112

112

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots:

| (194) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 12 %. Šī tabula ir identiska pagaidu regulas 11. tabulai. |
| --- | --- |

(194)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 12 %. Šī tabula ir identiska pagaidu regulas 11. tabulai.

| (195) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka darbaspēka izmaksu pieaugumu nevar atsevišķi saistīt ar importu no Turcijas. Šī persona sūdzējās, ka pagaidu regulā nav pārbaudīti darbaspēka izmaksu dinamikas iemesli. Komisija pārliecināja Turcijas valdību, ka, tā kā darbaspēka izmaksas ir viens no faktoriem, kas tika ņemti vērā kaitējuma analīzē, Komisija nevienu faktoru neapskatīja atsevišķi. Darbaspēka izmaksu pieauguma iemesli bija dažādi, tostarp saistības pret arodbiedrībām, kas pārstāv darbaspēku. Tomēr Komisija atgādināja, ka šajā analīzē svarīgais jautājums ir par to, cik lielā mērā Savienības ražošanas nozare varētu novirzīt izmaksu pieaugumu, kas aplūkots iepriekšējā iedaļā. |
| --- | --- |

(195)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka darbaspēka izmaksu pieaugumu nevar atsevišķi saistīt ar importu no Turcijas. Šī persona sūdzējās, ka pagaidu regulā nav pārbaudīti darbaspēka izmaksu dinamikas iemesli. Komisija pārliecināja Turcijas valdību, ka, tā kā darbaspēka izmaksas ir viens no faktoriem, kas tika ņemti vērā kaitējuma analīzē, Komisija nevienu faktoru neapskatīja atsevišķi. Darbaspēka izmaksu pieauguma iemesli bija dažādi, tostarp saistības pret arodbiedrībām, kas pārstāv darbaspēku. Tomēr Komisija atgādināja, ka šajā analīzē svarīgais jautājums ir par to, cik lielā mērā Savienības ražošanas nozare varētu novirzīt izmaksu pieaugumu, kas aplūkots iepriekšējā iedaļā.

4.5.3.3.   Krājumi

| (196) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Krājumi | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 1 033 364 | 1 207 363 | 843 448 | 862 918 |
| Indekss | 100 | 117 | 82 | 84 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 4,5–5,5 | 5–6 | 4–5 | 4–5 |
| Indekss | 100 | 110 | 81 | 85 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(196)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Krājumi

Krājumi

2016

2017

2018

IP

Krājumi perioda beigās (t)

1 033 364

1 207 363

843 448

862 918

Indekss

Indekss

100

100

117

117

82

82

84

84

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

4,5–5,5

5–6

4–5

4–5

Indekss

Indekss

100

100

110

110

81

81

85

85

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots:

| (197) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 16 %. Attiecībā uz dinamiku, kas bija raksturīga krājumiem perioda beigās, šis rādītājs attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabils aptuveni 5 % apmērā no ražošanas apjoma. Šī tabula ir identiska pagaidu regulas 12. tabulai. |
| --- | --- |

(197)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 16 %. Attiecībā uz dinamiku, kas bija raksturīga krājumiem perioda beigās, šis rādītājs attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabils aptuveni 5 % apmērā no ražošanas apjoma. Šī tabula ir identiska pagaidu regulas 12. tabulai.

| (198) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka pagaidu regulas 125. apsvērumā Komisijas pienācīgi izstrādātie konstatējumi par to, ka krājumi nav uzskatāmi par nozīmīgiem kaitējuma rādītājiem, ir neobjektīvi. Komisija tam nepiekrita. Kā paskaidrots pagaidu regulā, lielāko daļu līdzīgā ražojuma veidu ražo pēc konkrētiem pasūtījumiem, tāpēc tos piegādā pēc ražošanas un neglabā krājumos. Pie līdzīga secinājuma par krājumiem Komisija nonāca iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu ražojumu (18). Turklāt šī izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka lielākā daļa līdzīgā ražojuma veidu patiešām tiek ražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. |
| --- | --- |

(198)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka pagaidu regulas 125. apsvērumā Komisijas pienācīgi izstrādātie konstatējumi par to, ka krājumi nav uzskatāmi par nozīmīgiem kaitējuma rādītājiem, ir neobjektīvi. Komisija tam nepiekrita. Kā paskaidrots pagaidu regulā, lielāko daļu līdzīgā ražojuma veidu ražo pēc konkrētiem pasūtījumiem, tāpēc tos piegādā pēc ražošanas un neglabā krājumos. Pie līdzīga secinājuma par krājumiem Komisija nonāca iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu ražojumu (18). Turklāt šī izmeklēšana ir apstiprinājusi, ka lielākā daļa līdzīgā ražojuma veidu patiešām tiek ražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem.

18

| (199) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apšaubīja Komisijas piezīmes par krājumu perioda beigās samazināšanos procentos no ražošanas apjoma. Komisija atgādināja, ka krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabili aptuveni 5 % apmērā un ka šis faktors netiek uzskatīts par svarīgu rādītāju. Pēc Komisijas domām, tā kā lielākā daļa līdzīgā ražojuma veidu tiek ražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem, nebūtu pamatoti uzskatīt, ka stabili krājumi (procentos no ražošanas apjoma) liecinātu par to, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(199)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apšaubīja Komisijas piezīmes par krājumu perioda beigās samazināšanos procentos no ražošanas apjoma. Komisija atgādināja, ka krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabili aptuveni 5 % apmērā un ka šis faktors netiek uzskatīts par svarīgu rādītāju. Pēc Komisijas domām, tā kā lielākā daļa līdzīgā ražojuma veidu tiek ražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem, nebūtu pamatoti uzskatīt, ka stabili krājumi (procentos no ražošanas apjoma) liecinātu par to, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (200) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  13. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 3,4 | 6,8 | 6,7 | – 6,1 |
| Indekss | – 100 | 197 | 197 | – 178 |
| Naudas plūsma (EUR) | – 140 233 454 | 441 132 791 | 621 327 297 | – 308 067 291 |
| Indekss | – 100 | 315 | 443 | – 220 |
| Ieguldījumi (EUR) | 144 626 230 | 234 309 366 | 210 822 274 | 156 161 956 |
| Indekss | 100 | 162 | 146 | 108 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | – 3,1 | 9,7 | 10,2 | – 13,0 |
| Indekss | – 100 | 317 | 331 | – 424 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji |

(200)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

13. tabula

13. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2016

2017

2018

IP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 3,4

6,8

6,7

– 6,1

Indekss

Indekss

– 100

– 100

197

197

– 178

Naudas plūsma (EUR)

– 140 233 454

441 132 791

621 327 297

– 308 067 291

Indekss

Indekss

– 100

– 100

315

443

– 220

Ieguldījumi (EUR)

144 626 230

234 309 366

210 822 274

156 161 956

Indekss

Indekss

100

100

162

162

146

146

108

108

Ienākums no ieguldījumiem (%)

– 3,1

9,7

10,2

– 13,0

Indekss

Indekss

– 100

– 100

317

317

331

331

– 424

– 424

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji

Avots:

| (201) | Rentabilitātei attiecīgajā periodā bija negatīva dinamika, neraugoties uz sākotnējo peļņas pieaugumu 2017. un 2018. gadā. Rentabilitāte samazinājās no 6,8 % 2017. gadā līdz – 6,1 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(201)

Rentabilitātei attiecīgajā periodā bija negatīva dinamika, neraugoties uz sākotnējo peļņas pieaugumu 2017. un 2018. gadā. Rentabilitāte samazinājās no 6,8 % 2017. gadā līdz – 6,1 % izmeklēšanas periodā.

| (202) | Laikposmā no 2017. gada līdz 2018. gadam neto naudas plūsma bija pozitīva, augstāko punktu sasniedzot 2018. gadā, un kļuva negatīva izmeklēšanas periodā, kad rentabilitāte sasniedza zemāko punktu attiecīgajā periodā. Spēju piesaistīt kapitālu kavēja peļņas samazinājums. |
| --- | --- |

(202)

Laikposmā no 2017. gada līdz 2018. gadam neto naudas plūsma bija pozitīva, augstāko punktu sasniedzot 2018. gadā, un kļuva negatīva izmeklēšanas periodā, kad rentabilitāte sasniedza zemāko punktu attiecīgajā periodā. Spēju piesaistīt kapitālu kavēja peļņas samazinājums.

| (203) | Gada ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, taču izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līmeni, kas tikai nedaudz pārsniedz 2016. gada līmeni. Ienākumam no ieguldījumiem tendences bija tādas pašas kā rentabilitātei. Šī 13. tabulas daļa, kas attiecas uz ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem, ir tāda pati kā pagaidu regulas 13. tabulā. |
| --- | --- |

(203)

Gada ieguldījumu līmenis attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, taču izmeklēšanas periodā samazinājās, sasniedzot līmeni, kas tikai nedaudz pārsniedz 2016. gada līmeni. Ienākumam no ieguldījumiem tendences bija tādas pašas kā rentabilitātei. Šī 13. tabulas daļa, kas attiecas uz ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem, ir tāda pati kā pagaidu regulas 13. tabulā.

| (204) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka ieguldījumu līmenis pagaidu regulas 13. tabulā ir milzīgs un skaidri pierāda, ka kaitējuma nav bijis. Komisija nepiekrita Turcijas valdības secinājumam, jo ieguldījumi galvenokārt tika veikti 2017. un 2018. gadā, t. i., kad Savienības ražošanas nozare sāka atgūties no iepriekšējās dempinga prakses. Kā skaidrots pagaidu regulas 167. apsvērumā, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā nevarēja ieguldīt tik daudz, cik vēlējās. Tā kā Savienības ražošanas nozare ir ļoti kapitālietilpīga nozare, ieguldījumi relatīvā izteiksmē nebija milzīgi. Spēju piesaistīt kapitālu kavēja peļņas samazinājums. |
| --- | --- |

(204)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka ieguldījumu līmenis pagaidu regulas 13. tabulā ir milzīgs un skaidri pierāda, ka kaitējuma nav bijis. Komisija nepiekrita Turcijas valdības secinājumam, jo ieguldījumi galvenokārt tika veikti 2017. un 2018. gadā, t. i., kad Savienības ražošanas nozare sāka atgūties no iepriekšējās dempinga prakses. Kā skaidrots pagaidu regulas 167. apsvērumā, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā nevarēja ieguldīt tik daudz, cik vēlējās. Tā kā Savienības ražošanas nozare ir ļoti kapitālietilpīga nozare, ieguldījumi relatīvā izteiksmē nebija milzīgi. Spēju piesaistīt kapitālu kavēja peļņas samazinājums.

| (205) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība lūdza izskaidrot ieguldījumu pieaugumu par 62 % laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam, lai gan pasākumi attiecībā uz HRFS pret piecām trešām valstīm stājās spēkā 2017. gada oktobrī. Komisija vispirms norādīja, ka principā to, ka tirgū ir imports par dempinga cenām, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nevar izmantot, lai atzītu par nederīgiem Savienības ražošanas nozares lēmumus par ieguldījumiem, jo tas nozīmētu atalgot konkrēto negodīgo tirdzniecības praksi. Pēc būtības Komisija atgādināja, ka pagaidu antidempinga pasākumi pret vienu no galvenajiem HRFS importa avotiem tajā laikā, proti, Ķīnu, tika publicēti 2016. gada 7. oktobrī (19), savukārt galīgie pasākumi sekoja 2017. gada aprīļa sākumā (20). Turklāt šīs regulas 14. tabulā nepārprotami redzams, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas, Krievijas, Brazīlijas, Ukrainas un Irānas no 2016. līdz 2017. gadam ir samazinājies, kas 2017. gadā veicināja atlikto ieguldījumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(205)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība lūdza izskaidrot ieguldījumu pieaugumu par 62 % laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam, lai gan pasākumi attiecībā uz HRFS pret piecām trešām valstīm stājās spēkā 2017. gada oktobrī. Komisija vispirms norādīja, ka principā to, ka tirgū ir imports par dempinga cenām, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nevar izmantot, lai atzītu par nederīgiem Savienības ražošanas nozares lēmumus par ieguldījumiem, jo tas nozīmētu atalgot konkrēto negodīgo tirdzniecības praksi. Pēc būtības Komisija atgādināja, ka pagaidu antidempinga pasākumi pret vienu no galvenajiem HRFS importa avotiem tajā laikā, proti, Ķīnu, tika publicēti 2016. gada 7. oktobrī (19), savukārt galīgie pasākumi sekoja 2017. gada aprīļa sākumā (20). Turklāt šīs regulas 14. tabulā nepārprotami redzams, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas, Krievijas, Brazīlijas, Ukrainas un Irānas no 2016. līdz 2017. gadam ir samazinājies, kas 2017. gadā veicināja atlikto ieguldījumu īstenošanu.

HRFS

HRFS

19

20

| (206) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka konkrēti ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā nenes peļņu vai ienākumu no ieguldījumiem. Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vajadzējis gūt peļņu pat tad, ja tā pildīja savas saistības veselības, drošuma un vides jomā. Normālos tirgus apstākļos ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā neliedz uzņēmumiem gūt veselīgu peļņu. Lai gan Turcijas valdība piekrita šim secinājumam, pēc galīgās informācijas izpaušanas tā uzskatīja, ka Komisija nav objektīvi pārbaudījusi rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem, jo ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā tajā gadā, kad tiek veikti ieguldījumi, maksā dārgi un neviens uzņēmums necer gūt peļņu no šiem ieguldījumiem. Komisija nepiekrita, jo veselīgai Savienības ražošanas nozarei būtu jāuzrāda stabils rentabilitātes līmenis un ienākums no ieguldījumiem, kas ļautu segt izdevumus, kuri nenes finansiālu ienākumu no ieguldījumiem, bet ir pilnībā nepieciešami ar veselību, drošumu un vidi saistītu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(206)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība paziņoja, ka konkrēti ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā nenes peļņu vai ienākumu no ieguldījumiem. Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vajadzējis gūt peļņu pat tad, ja tā pildīja savas saistības veselības, drošuma un vides jomā. Normālos tirgus apstākļos ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā neliedz uzņēmumiem gūt veselīgu peļņu. Lai gan Turcijas valdība piekrita šim secinājumam, pēc galīgās informācijas izpaušanas tā uzskatīja, ka Komisija nav objektīvi pārbaudījusi rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem, jo ieguldījumi veselības, drošuma un vides jomā tajā gadā, kad tiek veikti ieguldījumi, maksā dārgi un neviens uzņēmums necer gūt peļņu no šiem ieguldījumiem. Komisija nepiekrita, jo veselīgai Savienības ražošanas nozarei būtu jāuzrāda stabils rentabilitātes līmenis un ienākums no ieguldījumiem, kas ļautu segt izdevumus, kuri nenes finansiālu ienākumu no ieguldījumiem, bet ir pilnībā nepieciešami ar veselību, drošumu un vidi saistītu iemeslu dēļ.

| (207) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 126. līdz 131. apsvērumā. |
| --- | --- |

(207)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 126. līdz 131. apsvērumā.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (208) | Lai gan patēriņš brīvajā tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (– 1 %), Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū pieauga, tā tirgus daļai mainoties no [75–76 %] līdz [78–79 %]. Tomēr nelielus pārdošanas apjoma un tirgus daļas uzlabojumus var novērot tikai salīdzinājumā ar 2016. gadu, kad Savienības ražošanas nozarei radīja kaitējumu imports no citām valstīm. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas izlaide un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 4 % un 7 %. No 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošana un jaudas izmantojums samazinājās izteiktāk, turklāt samazinājās arī pārdošanas apjoms brīvajā tirgū. No 2017. gada Savienības ražošanas nozarē bija izaugsme, jo tā atguvās no negodīgā importa, kam tika piemēroti antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi, taču izmeklēšanas periodā tās stāvoklis pasliktinājās. |
| --- | --- |

(208)

Lai gan patēriņš brīvajā tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās (– 1 %), Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū pieauga, tā tirgus daļai mainoties no [75–76 %] līdz [78–79 %]. Tomēr nelielus pārdošanas apjoma un tirgus daļas uzlabojumus var novērot tikai salīdzinājumā ar 2016. gadu, kad Savienības ražošanas nozarei radīja kaitējumu imports no citām valstīm. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas izlaide un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās attiecīgi par 4 % un 7 %. No 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošana un jaudas izmantojums samazinājās izteiktāk, turklāt samazinājās arī pārdošanas apjoms brīvajā tirgū. No 2017. gada Savienības ražošanas nozarē bija izaugsme, jo tā atguvās no negodīgā importa, kam tika piemēroti antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi, taču izmeklēšanas periodā tās stāvoklis pasliktinājās.

| (209) | Galvenokārt būtiska izejvielu cenu pieauguma dēļ attiecīgajā periodā ievērojami pieauga Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas (+ 36 %). |
| --- | --- |

(209)

Galvenokārt būtiska izejvielu cenu pieauguma dēļ attiecīgajā periodā ievērojami pieauga Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas (+ 36 %).

| (210) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas 2017. un 2018. gadā pieauga vairāk nekā izmaksas, un tas ļāva Savienības ražotājiem atgūties no iepriekšējās kaitīgās dempinga prakses un panākt 6,7 % rentabilitāti. Tomēr no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam, lai saglabātu savu tirgus daļu, saskaroties ar importu par dempinga cenām no Turcijas, Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina pārdošanas cenas, lai gan pieauga izmaksas (+ 4 %). Tas atstāja smagas sekas uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas saruka no +6,7 % 2018. gadā līdz – 6,1 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(210)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas 2017. un 2018. gadā pieauga vairāk nekā izmaksas, un tas ļāva Savienības ražotājiem atgūties no iepriekšējās kaitīgās dempinga prakses un panākt 6,7 % rentabilitāti. Tomēr no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam, lai saglabātu savu tirgus daļu, saskaroties ar importu par dempinga cenām no Turcijas, Savienības ražošanas nozarei bija jāsamazina pārdošanas cenas, lai gan pieauga izmaksas (+ 4 %). Tas atstāja smagas sekas uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas saruka no +6,7 % 2018. gadā līdz – 6,1 % izmeklēšanas periodā.

| (211) | Citi finanšu rādītāji (naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem) uzrādīja līdzīgu tendenci, jo īpaši izmeklēšanas periodā, tādejādi, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, ieguldījumu apjoms izmeklēšanas periodā būtiski samazinājās. |
| --- | --- |

(211)

Citi finanšu rādītāji (naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem) uzrādīja līdzīgu tendenci, jo īpaši izmeklēšanas periodā, tādejādi, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, ieguldījumu apjoms izmeklēšanas periodā būtiski samazinājās.

| (212) | Kā skaidrots 16. apsvērumā, Apvienotās Karalistes izstāšanās dēļ bija vajadzīga makroekonomisko rādītāju un dažu citu datu pārskatīšana. Atšķirības starp pagaidu regulas 1.–13. tabulu un šīs regulas 1.–13. tabulu tomēr ir nebūtiskas gan vienību, gan tendenču ziņā. Cenu samazinājuma līmenis joprojām bija ievērojams. Tāpēc Komisija secināja, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās nemaina pagaidu regulā izdarīto secinājumu par kaitējumu. |
| --- | --- |

(212)

Kā skaidrots 16. apsvērumā, Apvienotās Karalistes izstāšanās dēļ bija vajadzīga makroekonomisko rādītāju un dažu citu datu pārskatīšana. Atšķirības starp pagaidu regulas 1.–13. tabulu un šīs regulas 1.–13. tabulu tomēr ir nebūtiskas gan vienību, gan tendenču ziņā. Cenu samazinājuma līmenis joprojām bija ievērojams. Tāpēc Komisija secināja, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās nemaina pagaidu regulā izdarīto secinājumu par kaitējumu.

| (213) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija galīgi secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(213)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija galīgi secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (214) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB un Turcijas valdība nepiekrita pagaidu regulas 5.1. iedaļas secinājumiem. Turcijas valdība apgalvoja, ka tur sniegtie paskaidrojumi nevar pamatot cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un apgalvoto kaitējumu laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam, jo importa apjomi no Turcijas bija stabili un gan no Turcijas veiktā importa cenas, gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas minētajā periodā samazinājās. Komisija norādīja uz Turcijas valdības paziņojumu neprecizitāti. No vienas puses, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas minētajā periodā nesamazinājās. Drīzāk tās pieauga no 540 EUR/t 2018. gadā līdz 560 EUR/t 2019. gadā, kā parādīts pagaidu regulas 10. tabulā un šīs regulas 10. tabulā. No otras puses, no 2018. līdz 2019. gadam importa apjomi no Turcijas saglabājās diezgan stabili (kaut arī tie bija lielāki nekā 2016. un 2017. gadā), savukārt to cenas samazinājās par 8,5 %, kā parādīts šīs regulas 4. un 5. tabulā. Komisija norādīja, ka Turcijas valdība uzskatīja pagaidu regulā konstatētos cenu samazinājuma līmeņus par nenozīmīgiem, tomēr neapstrīdēja, ka HRFS ir ražojums, kas ļoti strauji reaģē uz cenu izmaiņām. Turcijas valdība pati faktiski ir atzinusi, ka no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugums ir skaidrojams ar nelielu cenu starpību (21). Tādējādi šie apgalvojumi tiek noraidīti. Katrā ziņā neatkarīgi no cenu samazinājuma Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā bija jāsaglabā savas cenas krietni zem ražošanas izmaksām, lai saglabātu savu tirgus daļu, jo imports no Turcijas par zemākām cenām izraisīja cenu nospiešanu. |
| --- | --- |

(214)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB un Turcijas valdība nepiekrita pagaidu regulas 5.1. iedaļas secinājumiem. Turcijas valdība apgalvoja, ka tur sniegtie paskaidrojumi nevar pamatot cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un apgalvoto kaitējumu laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam, jo importa apjomi no Turcijas bija stabili un gan no Turcijas veiktā importa cenas, gan Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas minētajā periodā samazinājās. Komisija norādīja uz Turcijas valdības paziņojumu neprecizitāti. No vienas puses, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas minētajā periodā nesamazinājās. Drīzāk tās pieauga no 540 EUR/t 2018. gadā līdz 560 EUR/t 2019. gadā, kā parādīts pagaidu regulas 10. tabulā un šīs regulas 10. tabulā. No otras puses, no 2018. līdz 2019. gadam importa apjomi no Turcijas saglabājās diezgan stabili (kaut arī tie bija lielāki nekā 2016. un 2017. gadā), savukārt to cenas samazinājās par 8,5 %, kā parādīts šīs regulas 4. un 5. tabulā. Komisija norādīja, ka Turcijas valdība uzskatīja pagaidu regulā konstatētos cenu samazinājuma līmeņus par nenozīmīgiem, tomēr neapstrīdēja, ka HRFS ir ražojums, kas ļoti strauji reaģē uz cenu izmaiņām. Turcijas valdība pati faktiski ir atzinusi, ka no Turcijas veiktā importa tirgus daļas pieaugums ir skaidrojams ar nelielu cenu starpību (21). Tādējādi šie apgalvojumi tiek noraidīti. Katrā ziņā neatkarīgi no cenu samazinājuma Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā bija jāsaglabā savas cenas krietni zem ražošanas izmaksām, lai saglabātu savu tirgus daļu, jo imports no Turcijas par zemākām cenām izraisīja cenu nospiešanu.

ÇİB

HRFS

21

| (215) | Turcijas valdība norādīja arī, ka imports no Turcijas nepārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, bet tikai ieguva konkrētu daļu no trešām valstīm un tas nevarēja ietekmēt Savienības ražotājus. Tādā pašā garā ÇİB apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka imports no Turcijas ir aizpildījis tukšumu, ko atstāja citas piegādātājas valstis. Šī persona apgalvoja arī, ka laika ziņā trūkst atbilstības starp Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem un no Turcijas veiktā importa dinamiku, jo laikā, kad no 2019. gada otrā līdz trešajam ceturksnim Savienības ražotāju stāvoklis pasliktinājās, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs, importa apjomi no Turcijas samazinājās un tā cenas nemainījās. Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka ceturkšņa analīze liecina, ka imports no Turcijas kopš 2019. gada sākuma ir sācis ievērojami samazināties. Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas ÇİB tāda pašā garā norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam, kad pakāpeniski pieauga importa apjomi no Turcijas, daži galvenie Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojās vai saglabājās stabili. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka būtiskais kaitējums ir saistāms ar citiem faktoriem, nevis importu no Turcijas, jo laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam pieauga ne tikai importa apjomi no Turcijas, bet arī tā cenas. |
| --- | --- |

(215)

Turcijas valdība norādīja arī, ka imports no Turcijas nepārņēma Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, bet tikai ieguva konkrētu daļu no trešām valstīm un tas nevarēja ietekmēt Savienības ražotājus. Tādā pašā garā ÇİB apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka imports no Turcijas ir aizpildījis tukšumu, ko atstāja citas piegādātājas valstis. Šī persona apgalvoja arī, ka laika ziņā trūkst atbilstības starp Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem un no Turcijas veiktā importa dinamiku, jo laikā, kad no 2019. gada otrā līdz trešajam ceturksnim Savienības ražotāju stāvoklis pasliktinājās, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs, importa apjomi no Turcijas samazinājās un tā cenas nemainījās. Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka ceturkšņa analīze liecina, ka imports no Turcijas kopš 2019. gada sākuma ir sācis ievērojami samazināties. Pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas ÇİB tāda pašā garā norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam, kad pakāpeniski pieauga importa apjomi no Turcijas, daži galvenie Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji uzlabojās vai saglabājās stabili. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB norādīja, ka būtiskais kaitējums ir saistāms ar citiem faktoriem, nevis importu no Turcijas, jo laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam pieauga ne tikai importa apjomi no Turcijas, bet arī tā cenas.

ÇİB

ÇİB

ÇİB

| (216) | Komisija piekrita, ka tas, ka imports no Turcijas aizpildīja tukšumu, nebūtu bijusi problēma; tomēr šāds imports Savienībā nonāca par negodīgām dempinga cenām. Komisija nepiekrita, ka trūktu atbilstības laika ziņā. Faktiski ÇİB savā analīzē bija ignorējusi importa no Turcijas radītā cenu spiediena ietekmi. Tas, ka kaitējums ir nepārprotams drīzāk ar cenām saistīto rādītāju ziņā nemazina kopējo secinājumu, ka dempings radījis kaitējumu. Kā norādīts pagaidu regulas 139. apsvērumā, 2019. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta noteikt cenas, kas bija ievērojami zemākas par izmaksām, ar mērķi saglabāt savu tirgus daļu saistībā ar cenu spiedienu, kuru radīja imports no Turcijas par zemākām cenām. Tādēļ pastāv nepārprotama atbilstība starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(216)

Komisija piekrita, ka tas, ka imports no Turcijas aizpildīja tukšumu, nebūtu bijusi problēma; tomēr šāds imports Savienībā nonāca par negodīgām dempinga cenām. Komisija nepiekrita, ka trūktu atbilstības laika ziņā. Faktiski ÇİB savā analīzē bija ignorējusi importa no Turcijas radītā cenu spiediena ietekmi. Tas, ka kaitējums ir nepārprotams drīzāk ar cenām saistīto rādītāju ziņā nemazina kopējo secinājumu, ka dempings radījis kaitējumu. Kā norādīts pagaidu regulas 139. apsvērumā, 2019. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta noteikt cenas, kas bija ievērojami zemākas par izmaksām, ar mērķi saglabāt savu tirgus daļu saistībā ar cenu spiedienu, kuru radīja imports no Turcijas par zemākām cenām. Tādēļ pastāv nepārprotama atbilstība starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

ÇİB

| (217) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražošanas nozare būtībā konkurē ar importu brīvajā tirgū. Turcijas valdība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums brīvajā tirgū pierāda, ka imports no Turcijas nav radījis kaitējumu. ÇİB norādīja, ka situācijā, kad, neraugoties uz Turcijas izcelsmes importu, pieauga Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū un tirgus daļa, nevar secināt, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Komisija uzskata, ka abu pušu apgalvojumos nav ņemta vērā importa no Turcijas izraisītā cenu spiediena ietekme un ka ar cenu saistītie rādītāji liecina par skaidru un pierādāmu kaitējumu. Izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare no konkrētiem importa avotiem ieguva daļu tirgus daļas. Tomēr, tā kā imports no Turcijas un tā zemākās cenas radīja cenu spiedienu, tas tika panākts ar pārdošanas cenām, kas bija ievērojami zemākas par izmaksām. |
| --- | --- |

(217)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražošanas nozare būtībā konkurē ar importu brīvajā tirgū. Turcijas valdība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums brīvajā tirgū pierāda, ka imports no Turcijas nav radījis kaitējumu. ÇİB norādīja, ka situācijā, kad, neraugoties uz Turcijas izcelsmes importu, pieauga Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū un tirgus daļa, nevar secināt, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Komisija uzskata, ka abu pušu apgalvojumos nav ņemta vērā importa no Turcijas izraisītā cenu spiediena ietekme un ka ar cenu saistītie rādītāji liecina par skaidru un pierādāmu kaitējumu. Izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare no konkrētiem importa avotiem ieguva daļu tirgus daļas. Tomēr, tā kā imports no Turcijas un tā zemākās cenas radīja cenu spiedienu, tas tika panākts ar pārdošanas cenām, kas bija ievērojami zemākas par izmaksām.

ÇİB

| (218) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 138. līdz 139. apsvērumā. |
| --- | --- |

(218)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 138. līdz 139. apsvērumā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (219) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  14. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas Federācija | Apjoms (t) | 1 935 269 | 720 339 | 1 587 740 | 1 340 462 |
| Indekss | 100 | 37 | 82 | 69 |
| Tirgus daļa (%) | 5–6 | 2–3 | 4–5 | 3–4 |
| Indekss | 100 | 39 | 81 | 70 |
| Vidējā cena
  (EUR/t) | 335 | 468 | 496 | 443 |
| Indekss | 100 | 140 | 148 | 132 |
| Serbija | Apjoms (t) | 348 619 | 465 158 | 733 711 | 860 953 |
| Indekss | 100 | 133 | 210 | 247 |
| Tirgus daļa (%) | 0–1 | 1–2 | 2–3 | 2–3 |
| Indekss | 100 | 139 | 207 | 249 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 386 | 498 | 547 | 479 |
| Indekss | 100 | 129 | 142 | 124 |
| Indija | Apjoms (t) | 430 713 | 1 098 632 | 884 455 | 847 584 |
| Indekss | 100 | 255 | 205 | 197 |
| Tirgus daļa (%) | 1–2 | 3–4 | 2–3 | 2–3 |
| Indekss | 100 | 266 | 202 | 199 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 403 | 494 | 531 | 464 |
| Indekss | 100 | 122 | 132 | 115 |
| Brazīlija | Apjoms (t) | 654 633 | 369 251 | 266 555 | 114 142 |
| Indekss | 100 | 56 | 41 | 17 |
| Tirgus daļa (%) | 1–2 | 1–2 | 0–1 | 0–1 |
| Indekss | 100 | 59 | 40 | 18 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 362 | 494 | 531 | 485 |
| Indekss | 100 | 136 | 147 | 134 |
| Ukraina | Apjoms (t) | 1 078 716 | 606 830 | 131 928 | 106 797 |
| Indekss | 100 | 56 | 12 | 10 |
| Tirgus daļa (%) | 3–4 | 1–2 | 0–1 | 0–1 |
| Indekss | 100 | 59 | 12 | 10 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 331 | 466 | 472 | 424 |
| Indekss | 100 | 141 | 142 | 128 |
| Irāna | Apjoms (t) | 917 783 | 76 707 | 56 026 | 3 377 |
| Indekss | 100 | 8 | 6 | 0 |
| Tirgus daļa (%) | 2–3 | 0–1 | 0–1 | 0–1 |
| Indekss | 100 | 9 | 6 | 0 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 305 | 428 | 489 | 504 |
| Indekss | 100 | 140 | 160 | 165 |
| Ķīna | Apjoms (t) | 1 024 619 | 8 456 | 579 | 525 |
| Indekss | 100 | 0,83 | 0,06 | 0,05 |
| Tirgus daļa (%) | 2–3 | 0–1 | 0–1 | 0–1 |
| Indekss | 100 | 1 | 0 | 0 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 325 | 667 | 3 760 | 3 177 |
| Indekss | 100 | 205 | 1 158 | 978 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 935 804 | 1 560 157 | 1 507 414 | 1 242 177 |
| Indekss | 100 | 167 | 161 | 133 |
| Tirgus daļa (%) | 2–3 | 4–5 | 4–5 | 3–4 |
| Indekss | 100 | 174 | 159 | 134 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 384 | 493 | 562 | 523 |
| Indekss | 100 | 128 | 146 | 136 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Turciju | Apjoms (t) | 7 326 155 | 4 905 531 | 5 168 408 | 4 516 016 |
| Indekss | 100 | 67 | 71 | 62 |
| Tirgus daļa (%) | 21–22 | 15–16 | 15–16 | 12,5–13,5 |
| Indekss | 100 | 70 | 69 | 62 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 344 | 480 | 530 | 477 |
| Indekss | 100 | 141 | 154 | 139 |
| Avots: Eurostat |

(219)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

14. tabula

14. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2016

2017

2018

IP

Krievijas Federācija

Apjoms (t)

1 935 269

1 935 269

720 339

720 339

1 587 740

1 587 740

1 340 462

1 340 462

Indekss

Indekss

100

100

37

37

82

82

69

69

Tirgus daļa (%)

5–6

2–3

4–5

3–4

Indekss

Indekss

100

100

39

39

81

81

70

70

Vidējā cena

(EUR/t)

335

468

496

443

Indekss

Indekss

100

100

140

140

148

148

132

132

Serbija

Apjoms (t)

348 619

465 158

733 711

860 953

Indekss

Indekss

100

100

133

133

210

210

247

247

Tirgus daļa (%)

0–1

1–2

2–3

2–3

Indekss

Indekss

100

100

139

139

207

207

249

249

Vidējā cena (EUR/t)

386

498

547

479

Indekss

Indekss

100

100

129

129

142

142

124

124

Indija

Apjoms (t)

430 713

1 098 632

884 455

847 584

Indekss

Indekss

100

100

255

255

205

205

197

197

Tirgus daļa (%)

1–2

3–4

2–3

2–3

Indekss

Indekss

100

100

266

266

202

202

199

199

Vidējā cena (EUR/t)

403

494

531

464

Indekss

Indekss

100

100

122

122

132

132

115

115

Brazīlija

Apjoms (t)

654 633

369 251

266 555

114 142

Indekss

Indekss

100

100

56

56

41

41

17

17

Tirgus daļa (%)

1–2

1–2

0–1

0–1

Indekss

Indekss

100

100

59

59

40

40

18

18

Vidējā cena (EUR/t)

362

494

531

485

Indekss

Indekss

100

100

136

136

147

147

134

134

Ukraina

Apjoms (t)

1 078 716

606 830

131 928

106 797

Indekss

Indekss

100

100

56

56

12

12

10

10

Tirgus daļa (%)

3–4

1–2

0–1

0–1

Indekss

Indekss

100

100

59

59

12

12

10

10

Vidējā cena (EUR/t)

331

466

472

424

Indekss

Indekss

100

100

141

141

142

142

128

128

Irāna

Apjoms (t)

917 783

76 707

56 026

3 377

Indekss

Indekss

100

100

8

8

6

6

0

0

Tirgus daļa (%)

2–3

0–1

0–1

0–1

Indekss

Indekss

100

100

9

9

6

6

0

0

Vidējā cena (EUR/t)

305

428

489

504

Indekss

Indekss

100

100

140

140

160

160

165

165

Ķīna

Apjoms (t)

1 024 619

8 456

579

525

Indekss

Indekss

100

100

0,83

0,83

0,06

0,06

0,05

0,05

Tirgus daļa (%)

2–3

0–1

0–1

0–1

Indekss

Indekss

100

100

1

1

0

0

0

0

Vidējā cena (EUR/t)

325

667

3 760

3 177

Indekss

Indekss

100

100

205

205

1 158

1 158

978

978

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

935 804

1 560 157

1 507 414

1 242 177

Indekss

Indekss

100

100

167

167

161

161

133

133

Tirgus daļa (%)

2–3

4–5

4–5

3–4

Indekss

Indekss

100

100

174

174

159

159

134

134

Vidējā cena (EUR/t)

384

493

562

523

Indekss

Indekss

100

100

128

128

146

146

136

136

Visas trešās valstis kopā, izņemot Turciju

Apjoms (t)

7 326 155

4 905 531

5 168 408

4 516 016

Indekss

Indekss

100

100

67

67

71

71

62

62

Tirgus daļa (%)

21–22

15–16

15–16

12,5–13,5

Indekss

Indekss

100

100

70

70

69

69

62

62

Vidējā cena (EUR/t)

344

480

530

477

Indekss

Indekss

100

100

141

141

154

154

139

139

Avots: Eurostat

Avots:

| (220) | Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm, izņemot Turciju, samazinājās par 38 %; tā tirgus daļa samazinājās no 21–22 % līdz 12,5–13,5 %. |
| --- | --- |

(220)

Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm, izņemot Turciju, samazinājās par 38 %; tā tirgus daļa samazinājās no 21–22 % līdz 12,5–13,5 %.

| (221) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka pagaidu regulā nav ņemta vērā (zemā) cena importam no konkrētām trešām valstīm un ka no Turcijas veiktā importa cenas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražotājiem. Turcijas valdība šo secinājumu pamatoja ar faktu, ka, pirmkārt, ņemot vērā pagaidu regulas 14. tabulā sniegtos datus, kopējās importa cenas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās lielākā mērā nekā cenas importam tikai no Turcijas un, otrkārt, HRFS cenas bija ļoti svārstīgas. Turcijas valdība norādīja, ka kopējais importa apjoms no visām trešām valstīm, izņemot Turciju, gandrīz divas reizes pārsniedza importa apjomu no Turcijas. Tā kā tā cenas bija zemākas par Turcijas veiktā importa cenām, tad Turcijas valdība apgalvoja, ka to ietekmi nevar ignorēt. Šajā sakarā ÇİB norādīja, ka straujais no Indijas veiktā importa cenu kritums sakrita ar Savienības ražotāju rentabilitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

(221)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība uzskatīja, ka pagaidu regulā nav ņemta vērā (zemā) cena importam no konkrētām trešām valstīm un ka no Turcijas veiktā importa cenas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražotājiem. Turcijas valdība šo secinājumu pamatoja ar faktu, ka, pirmkārt, ņemot vērā pagaidu regulas 14. tabulā sniegtos datus, kopējās importa cenas laikposmā no 2018. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās lielākā mērā nekā cenas importam tikai no Turcijas un, otrkārt, HRFS cenas bija ļoti svārstīgas. Turcijas valdība norādīja, ka kopējais importa apjoms no visām trešām valstīm, izņemot Turciju, gandrīz divas reizes pārsniedza importa apjomu no Turcijas. Tā kā tā cenas bija zemākas par Turcijas veiktā importa cenām, tad Turcijas valdība apgalvoja, ka to ietekmi nevar ignorēt. Šajā sakarā ÇİB norādīja, ka straujais no Indijas veiktā importa cenu kritums sakrita ar Savienības ražotāju rentabilitātes samazināšanos.

HRFS

ÇİB

| (222) | Komisija analizēja no citām trešām valstīm veiktā importa apjomus, vērtības un tendences, bet konstatēja, ka to ietekme nemazina cēloņsakarību starp importu no Turcijas par dempinga cenām un Savienības ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu. Attiecībā uz Turcijas valdības veikto cenu salīdzinājumu starp importa cenām no Turcijas un importa cenām no citiem avotiem, Komisija norāda, ka pēdējās ir novērtētas par zemu, jo Turcijas valdība neņēma vērā faktu, ka Eurostat cenu datos nav iekļauti samaksātie antidempinga un kompensācijas maksājumi. Attiecībā uz importu no Indijas, kā norādīts pagaidu regulas 144. apsvērumā, precīzu šā importa ražojumu klāstu un tādejādi to, vai faktiski tā cenas bija zemāks par Savienības ražošanas nozares cenām, nevar noteikt, pamatojoties tikai uz Eurostat vidējām cenām. Neviena persona nesniedza pierādījumus par katru ražojuma veidu, kas liecinātu, ka importam no Indijas bijušas ievērojami zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozarei. Vēl svarīgāk ir tas, ka neviena persona neapstrīdēja, ka importa apjoms no Indijas bija četras reizes mazāks par importa apjomu no Turcijas un tādējādi tas nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un šajā lietā konstatēto kaitējumu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tam nav zināma informācija, kas liecinātu, ka imports no Indijas Savienībā tika pārdots par dempinga cenām vai radīja kaitējumu Savienības ražotājiem. Tādējādi, ņemot vērā samērā nelielo tirgus daļu, ko ieņēma imports no Indijas, šis imports nevarēja izdarīt spiedienu uz Savienības ražotājiem tādā pašā mērā kā imports par dempinga cenām no Turcijas. |
| --- | --- |

(222)

Komisija analizēja no citām trešām valstīm veiktā importa apjomus, vērtības un tendences, bet konstatēja, ka to ietekme nemazina cēloņsakarību starp importu no Turcijas par dempinga cenām un Savienības ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu. Attiecībā uz Turcijas valdības veikto cenu salīdzinājumu starp importa cenām no Turcijas un importa cenām no citiem avotiem, Komisija norāda, ka pēdējās ir novērtētas par zemu, jo Turcijas valdība neņēma vērā faktu, ka Eurostat cenu datos nav iekļauti samaksātie antidempinga un kompensācijas maksājumi. Attiecībā uz importu no Indijas, kā norādīts pagaidu regulas 144. apsvērumā, precīzu šā importa ražojumu klāstu un tādejādi to, vai faktiski tā cenas bija zemāks par Savienības ražošanas nozares cenām, nevar noteikt, pamatojoties tikai uz Eurostat vidējām cenām. Neviena persona nesniedza pierādījumus par katru ražojuma veidu, kas liecinātu, ka importam no Indijas bijušas ievērojami zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozarei. Vēl svarīgāk ir tas, ka neviena persona neapstrīdēja, ka importa apjoms no Indijas bija četras reizes mazāks par importa apjomu no Turcijas un tādējādi tas nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un šajā lietā konstatēto kaitējumu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tam nav zināma informācija, kas liecinātu, ka imports no Indijas Savienībā tika pārdots par dempinga cenām vai radīja kaitējumu Savienības ražotājiem. Tādējādi, ņemot vērā samērā nelielo tirgus daļu, ko ieņēma imports no Indijas, šis imports nevarēja izdarīt spiedienu uz Savienības ražotājiem tādā pašā mērā kā imports par dempinga cenām no Turcijas.

Eurostat

Eurostat

| (223) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apstrīdēja analīzi un secinājumus, kas izdarīti saskaņā ar šo iedaļu, un Turcijas valdība norādīja, ka Komisija “ir izvēlējusies nepārbaudīt” importa no citām trešām valstīm ietekmi un nav pierādījusi, ka šis imports nerada kaitējumu Savienības ražotājiem. Komisija nepiekrita šīm personām, jo bija pārbaudījusi visu būtisko lieta materiālos ietverto informāciju par šo jautājumu. Piemēram, nevienā izmeklēšanas posmā neviena persona, pat Turcijas valdība vai ÇİB, nesniedza pierādījumus par to, ka no Indijas veiktā importa cenas (vai no Serbijas veiktā importa cenas, kā apgalvoja ÇİB) būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Komisija secināja, ka pierādījumi lietas materiālos nepamato apgalvojumu par ietekmi, ko radītu imports no citām trešām valstīm. Šis secinājums neapgāž konstatējumu par to, cik liels ir šāda importa radītais spiediens uz Savienības ražotājiem paralēli importam par dempinga cenām no Turcijas. Tika apstiprināts konstatējums, ka imports no trešām valstīm nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, tika apstiprināts arī kopējais secinājums par cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(223)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apstrīdēja analīzi un secinājumus, kas izdarīti saskaņā ar šo iedaļu, un Turcijas valdība norādīja, ka Komisija “ir izvēlējusies nepārbaudīt” importa no citām trešām valstīm ietekmi un nav pierādījusi, ka šis imports nerada kaitējumu Savienības ražotājiem. Komisija nepiekrita šīm personām, jo bija pārbaudījusi visu būtisko lieta materiālos ietverto informāciju par šo jautājumu. Piemēram, nevienā izmeklēšanas posmā neviena persona, pat Turcijas valdība vai ÇİB, nesniedza pierādījumus par to, ka no Indijas veiktā importa cenas (vai no Serbijas veiktā importa cenas, kā apgalvoja ÇİB) būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Komisija secināja, ka pierādījumi lietas materiālos nepamato apgalvojumu par ietekmi, ko radītu imports no citām trešām valstīm. Šis secinājums neapgāž konstatējumu par to, cik liels ir šāda importa radītais spiediens uz Savienības ražotājiem paralēli importam par dempinga cenām no Turcijas. Tika apstiprināts konstatējums, ka imports no trešām valstīm nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, tika apstiprināts arī kopējais secinājums par cēloņsakarību.

ÇİB

ÇİB

ÇİB

| (224) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 140. līdz 146. apsvērumā. |
| --- | --- |

(224)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 140. līdz 146. apsvērumā.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (225) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms un cenas nesaistītām personām attiecīgajā periodā bija ar šādu dinamiku.

  15. tabula


  Pārdošana eksportam | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | 1–2 milj. | 1–2 milj. | 1–2 milj. | 1–2 milj. |
| Indekss | 100 | 102 | 102 | 121 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 376 | 502 | 554 | 468 |
| Indekss | 100 | 133 | 147 | 124 |
| Avots: Eurofer (apjoms) un izlasē iekļautie Savienības ražotāji (vidējās cenas) |

(225)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms un cenas nesaistītām personām attiecīgajā periodā bija ar šādu dinamiku.

15. tabula

15. tabula

Pārdošana eksportam

Pārdošana eksportam

2016

2017

2018

IP

Eksporta apjoms (t)

1–2 milj.

1–2 milj.

1–2 milj.

1–2 milj.

Indekss

Indekss

100

100

102

102

102

102

121

121

Vidējā cena (EUR/t)

376

502

554

468

Indekss

Indekss

100

100

133

133

147

147

124

124

Avots: Eurofer (apjoms) un izlasē iekļautie Savienības ražotāji (vidējās cenas)

Avots: Eurofer

| (226) | Savienības ražotāji attiecīgajā periodā palielināja eksporta apjomu par 21 %, 2019. gadā saglabājot to nepilnu 2 milj. t. apmērā. Kopumā Savienības ražošanas nozares eksporta apjomi veidoja mazāk nekā 6 % no tās pārdošanas apjoma Savienības brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(226)

Savienības ražotāji attiecīgajā periodā palielināja eksporta apjomu par 21 %, 2019. gadā saglabājot to nepilnu 2 milj. t. apmērā. Kopumā Savienības ražošanas nozares eksporta apjomi veidoja mazāk nekā 6 % no tās pārdošanas apjoma Savienības brīvajā tirgū.

| (227) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 147. līdz 149. apsvērumā. |
| --- | --- |

(227)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 147. līdz 149. apsvērumā.

5.2.3.   Patēriņš kontrolētajā tirgū

Patēriņš kontrolētajā tirgū

| (228) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība lūdza Komisiju vākt vairāk datu un turpināt pieprasījuma izpēti kontrolētajā tirgū. Turcijas valdība norādīja konkrētus dalījumus sūdzības iesniedzēja publikācijā European Steel in Figures 2020 un sliktos rezultātus, ko savā 2019. gada pārskatā publicēja Eiropas Autoražotāju asociācija. |
| --- | --- |

(228)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība lūdza Komisiju vākt vairāk datu un turpināt pieprasījuma izpēti kontrolētajā tirgū. Turcijas valdība norādīja konkrētus dalījumus sūdzības iesniedzēja publikācijā European Steel in Figures 2020 un sliktos rezultātus, ko savā 2019. gada pārskatā publicēja Eiropas Autoražotāju asociācija.

European Steel in Figures 2020

| (229) | Karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem ir divi galvenie lietojumi. Pirmkārt, tie ir sākotnējie materiāli, no kā ražošanas lejasposmā ražo dažādus tērauda ražojumus ar pievienoto vērtību, sākot ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem un ar pārklājumu. Otrkārt, tos izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejresursiem, ko iegādājas galalietotāji dažādiem vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, automobiļiem, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem. Turcijas valdības sniegtie dati neļāva novērtēt pieprasījumu dažādajās attiecīgajās patērētājās nozarēs. Komisija konstatēja, ka kopējā ražošanas aktivitāte tērauda lietotājās nozarēs Savienībā pēc 2,9 % pieauguma 2018. gadā samazinājās 2019. gadā par 0,2 % – tas bija pirmais ražošanas izlaides kritums kopš 2013. gada. Negatīvo izaugsmi 2019. gadā izraisīja būvniecības izlaides pieaugums un kritums visās pārējās tērauda lietotājās nozarēs (visizteiktākais kritums reģistrēts autobūves nozarē) (22). Komisija atzina, ka negatīvā izaugsme daudzās tērauda lietotājās nozarēs 2019. gadā radīja problēmas HRFS ražotājiem. Tomēr netika konstatēts, ka šī situācija izmeklēšanas periodā mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējuma situāciju, kurā nonākusi Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā minētā importa apjoma pieaugumu, tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozares cenām un citus iepriekš minētos kaitējumu radošos faktorus. |
| --- | --- |

(229)

Karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem ir divi galvenie lietojumi. Pirmkārt, tie ir sākotnējie materiāli, no kā ražošanas lejasposmā ražo dažādus tērauda ražojumus ar pievienoto vērtību, sākot ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem un ar pārklājumu. Otrkārt, tos izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejresursiem, ko iegādājas galalietotāji dažādiem vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, automobiļiem, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem. Turcijas valdības sniegtie dati neļāva novērtēt pieprasījumu dažādajās attiecīgajās patērētājās nozarēs. Komisija konstatēja, ka kopējā ražošanas aktivitāte tērauda lietotājās nozarēs Savienībā pēc 2,9 % pieauguma 2018. gadā samazinājās 2019. gadā par 0,2 % – tas bija pirmais ražošanas izlaides kritums kopš 2013. gada. Negatīvo izaugsmi 2019. gadā izraisīja būvniecības izlaides pieaugums un kritums visās pārējās tērauda lietotājās nozarēs (visizteiktākais kritums reģistrēts autobūves nozarē) (22). Komisija atzina, ka negatīvā izaugsme daudzās tērauda lietotājās nozarēs 2019. gadā radīja problēmas HRFS ražotājiem. Tomēr netika konstatēts, ka šī situācija izmeklēšanas periodā mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējuma situāciju, kurā nonākusi Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā minētā importa apjoma pieaugumu, tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozares cenām un citus iepriekš minētos kaitējumu radošos faktorus.

22

HRFS

| (230) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka ar PTO noteikumiem nesader tas, ka nav pārbaudīta ietekme, ko atstājis patēriņš kontrolētā tirgū. Turcijas valdība norādīja, ka Komisija “ir izvēlējusies nepārbaudīt”“ārkārtējo pasliktināšanos tērauda lietotājās nozarēs Eiropas Savienībā”. Komisija tam nepiekrita. Turcijas valdība nav sniegusi pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai. Pagaidu regulas 16. zemsvītras piezīmē iekļautās publikācijas neliecina par apgalvoto “ārkārtējo pasliktināšanos tērauda lietotājās nozarēs Eiropas Savienībā”. Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nenāca klajā ar līdzīgiem apgalvojumiem. Kā uzsvērts pagaidu regulas 195. apsvērumā, lietotāji no galvenajiem lejupējiem tirgiem (piem., no autobūves nozares, rūpniecības iekārtu vai būvniecības nozares) neatsaucās. |
| --- | --- |

(230)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka ar PTO noteikumiem nesader tas, ka nav pārbaudīta ietekme, ko atstājis patēriņš kontrolētā tirgū. Turcijas valdība norādīja, ka Komisija “ir izvēlējusies nepārbaudīt”“ārkārtējo pasliktināšanos tērauda lietotājās nozarēs Eiropas Savienībā”. Komisija tam nepiekrita. Turcijas valdība nav sniegusi pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai. Pagaidu regulas 16. zemsvītras piezīmē iekļautās publikācijas neliecina par apgalvoto “ārkārtējo pasliktināšanos tērauda lietotājās nozarēs Eiropas Savienībā”. Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nenāca klajā ar līdzīgiem apgalvojumiem. Kā uzsvērts pagaidu regulas 195. apsvērumā, lietotāji no galvenajiem lejupējiem tirgiem (piem., no autobūves nozares, rūpniecības iekārtu vai būvniecības nozares) neatsaucās.

| (231) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 150. līdz 151. apsvērumā. |
| --- | --- |

(231)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 150. līdz 151. apsvērumā.

5.2.4.   Pieprasījuma dinamika

Pieprasījuma dinamika

| (232) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB attiecināja kaitējumu uz vispārēju patēriņa samazinājumu Savienībā, savukārt Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu samazināšanos izraisījusi patēriņa samazināšanās. Komisija norādīja, ka, kā redzams 1. tabulā, patēriņš brīvajā tirgū, t. i., tirgū, kurā būtībā notiek konkurence ar importu, attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %. Komisija neuzskata, ka Savienības patēriņa krituma apmērs izmeklēšanas periodā mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējuma situāciju, kurā nonākusi Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(232)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB attiecināja kaitējumu uz vispārēju patēriņa samazinājumu Savienībā, savukārt Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu samazināšanos izraisījusi patēriņa samazināšanās. Komisija norādīja, ka, kā redzams 1. tabulā, patēriņš brīvajā tirgū, t. i., tirgū, kurā būtībā notiek konkurence ar importu, attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %. Komisija neuzskata, ka Savienības patēriņa krituma apmērs izmeklēšanas periodā mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Turcijas un kaitējuma situāciju, kurā nonākusi Savienības ražošanas nozare.

ÇİB

| (233) | Ņemot vērā iepriekšējā iedaļā izklāstītos apsvērumus un tā kā par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 152. un 153. apsvērumā. Pieprasījuma dinamika, kuras pamatā ir ES27 dati, nemaina šos secinājumus. |
| --- | --- |

(233)

Ņemot vērā iepriekšējā iedaļā izklāstītos apsvērumus un tā kā par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 152. un 153. apsvērumā. Pieprasījuma dinamika, kuras pamatā ir ES27 dati, nemaina šos secinājumus.

5.2.5.   Izejvielu cenas

Izejvielu cenas

| (234) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 154. līdz 155. apsvērumā. |
| --- | --- |

(234)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 154. līdz 155. apsvērumā.

5.2.6.   Citi faktori

Citi faktori

| (235) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka būtiskais kaitējums bija saistāms ar izmaiņām Savienības tirgū, Savienības ražotāju īstenotajiem pārstrukturēšanas un racionalizācijas centieniem, konkrētu iegādes politiku un lētu importu no citām trešām valstīm. Apgalvojumi netika pamatoti un tādējādi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(235)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka būtiskais kaitējums bija saistāms ar izmaiņām Savienības tirgū, Savienības ražotāju īstenotajiem pārstrukturēšanas un racionalizācijas centieniem, konkrētu iegādes politiku un lētu importu no citām trešām valstīm. Apgalvojumi netika pamatoti un tādējādi tika noraidīti.

ÇİB

| (236) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 147. līdz 149. apsvērumā. |
| --- | --- |

(236)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 147. līdz 149. apsvērumā.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (237) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, Komisija secināja, ka neviens no faktoriem, analizētiem atsevišķi vai kopā, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, ka šāda sakarība vairs nebūtu patiesa un būtiska, un tas apstiprina secinājumu pagaidu regulas 159. līdz 161. apsvērumā. |
| --- | --- |

(237)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, Komisija secināja, ka neviens no faktoriem, analizētiem atsevišķi vai kopā, nemazināja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, ka šāda sakarība vairs nebūtu patiesa un būtiska, un tas apstiprina secinājumu pagaidu regulas 159. līdz 161. apsvērumā.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

6.1.   Mērķa cenas samazinājuma starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

| (238) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs iebilda pret to, ka Komisija izmantojusi 2017. gadā gūto vidējo peļņu, proti, 6,8 %, par pamatu mērķa peļņai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķināšanai. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka 2017. gadā Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieta no citu izcelsmju importa par dempinga cenām, ka Komisija nebija ievērojusi savu standarta praksi un ka pat ÇİB bija ierosinājusi augstāku peļņas procentu. Sūdzības iesniedzējs uzstāja, ka mērķa peļņai jābūt 10–15 % diapazonā, piemēram, 12,9 %, kas tika izmantoti agrākā izmeklēšanā, kura attiecās uz tā paša ražojuma importu (23), lai gan atzina, ka mērķa peļņas minimālais pamats varētu būt arī 7,9 %, kas bija mērķa peļņa, kura tika izmantota pēdējā izmeklēšanā, kas attiecās uz šo ražojumu. |
| --- | --- |

(238)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs iebilda pret to, ka Komisija izmantojusi 2017. gadā gūto vidējo peļņu, proti, 6,8 %, par pamatu mērķa peļņai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības aprēķināšanai. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka 2017. gadā Savienības ražošanas nozare vēl aizvien cieta no citu izcelsmju importa par dempinga cenām, ka Komisija nebija ievērojusi savu standarta praksi un ka pat ÇİB bija ierosinājusi augstāku peļņas procentu. Sūdzības iesniedzējs uzstāja, ka mērķa peļņai jābūt 10–15 % diapazonā, piemēram, 12,9 %, kas tika izmantoti agrākā izmeklēšanā, kura attiecās uz tā paša ražojuma importu (23), lai gan atzina, ka mērķa peļņas minimālais pamats varētu būt arī 7,9 %, kas bija mērķa peļņa, kura tika izmantota pēdējā izmeklēšanā, kas attiecās uz šo ražojumu.

ÇİB

23

| (239) | Komisija novērtēja šo apgalvojumu. Kā skaidrots pagaidu regulas 164. un 166. apsvērumā, Komisija mērķa peļņas noteikšanu pamatoja ar pamatregulas 7. panta 2.c punkta noteikumiem, lai gan samērīgā laikposmā nespēja noteikt gadu, kurā būtu bijuši “normāli konkurences apstākļi” pirms importa pieauguma no Turcijas. Turklāt, kā jau norādīts iepriekš 4.5.1. iedaļā, Komisija nevarēja secināt, ka 2017. gadā Savienības ražošanas nozare joprojām būtu cietusi no importa par dempinga cenām, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs. Antidempinga izmeklēšanā pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Tas, ka galīgie aizsardzības pasākumi pret šīs izcelsmes importu tika noteikti 2017. gada oktobrī, nenozīmē, ka 2017. gadā būtu turpinājusies dempinga prakse, kas radīja kaitējumu. To apstiprina krasais importa samazinājums no šīm piecām valstīm 2017. gadā, kā tas minēts iepriekš 163. apsvērumā. Tādējādi Komisija apstiprināja, ka 2017. gads bija labākais pamats mērķa peļņas noteikšanai pašreizējās izmeklēšanas kontekstā. Katrā ziņā, ņemot vērā šajā lietā konstatētās dempinga starpības, pat ja tiktu pieņemta prasība izmantot lielāku mērķa peļņu, nekādi netiktu ietekmēts pasākumu līmenis. |
| --- | --- |

(239)

Komisija novērtēja šo apgalvojumu. Kā skaidrots pagaidu regulas 164. un 166. apsvērumā, Komisija mērķa peļņas noteikšanu pamatoja ar pamatregulas 7. panta 2.c punkta noteikumiem, lai gan samērīgā laikposmā nespēja noteikt gadu, kurā būtu bijuši “normāli konkurences apstākļi” pirms importa pieauguma no Turcijas. Turklāt, kā jau norādīts iepriekš 4.5.1. iedaļā, Komisija nevarēja secināt, ka 2017. gadā Savienības ražošanas nozare joprojām būtu cietusi no importa par dempinga cenām, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs. Antidempinga izmeklēšanā pret Brazīliju, Irānu, Krieviju un Ukrainu dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. jūnijam. Tas, ka galīgie aizsardzības pasākumi pret šīs izcelsmes importu tika noteikti 2017. gada oktobrī, nenozīmē, ka 2017. gadā būtu turpinājusies dempinga prakse, kas radīja kaitējumu. To apstiprina krasais importa samazinājums no šīm piecām valstīm 2017. gadā, kā tas minēts iepriekš 163. apsvērumā. Tādējādi Komisija apstiprināja, ka 2017. gads bija labākais pamats mērķa peļņas noteikšanai pašreizējās izmeklēšanas kontekstā. Katrā ziņā, ņemot vērā šajā lietā konstatētās dempinga starpības, pat ja tiktu pieņemta prasība izmantot lielāku mērķa peļņu, nekādi netiktu ietekmēts pasākumu līmenis.

| (240) | Pagaidu posmā turpmāko ar vidi saistīto izmaksu aprēķinam Komisija izmantoja Bloomberg New Energy Finance datus, lai noteiktu prognozētās ES emisiju tirdzniecības sistēmas (“ETS”) emisijas kvotu cenas. Galīgajā posmā šīs cenas ir atjauninātas ar 2020. gada 15. februārī iegūtiem datiem. |
| --- | --- |

(240)

Pagaidu posmā turpmāko ar vidi saistīto izmaksu aprēķinam Komisija izmantoja Bloomberg New Energy Finance datus, lai noteiktu prognozētās ES emisiju tirdzniecības sistēmas (“ETS”) emisijas kvotu cenas. Galīgajā posmā šīs cenas ir atjauninātas ar 2020. gada 15. februārī iegūtiem datiem.

Bloomberg New Energy Finance

| (241) | Pagaidu regulas 216. apsvērumā ir atsauces uz piezīmēm par kaitējuma aprēķiniem, kas saņemtas no viena izlasē iekļauta Savienības ražotāja saistībā ar pamatregulas 19.a pantu. Šī persona apgalvoja – lai novērtētu Savienības ražošanas nozares atbilstības nodrošināšanas izmaksas nākotnē, kuras saistītas ar vides un sociālajām izmaksām ražošanā, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem vai pienākumiem sociālajā jomā, būtu jāizmanto nākotnē saražojamo HRFS vidējais daudzums, nevis HRFS ražošanā izmantojamo nākotnes augšupējo ražojumu vidējais daudzums. Šajā procedūrā, ņemot vērā pieejamo informāciju, ko bija snieguši trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji un ko Komisija pārbaudīja, Komisija konstatēja, ka tieši augšupējie ražojumi rada piesārņojošu vielu emisiju, tāpēc tas ir pareizais līmenis, kurā novērtēt atbilstības nodrošināšanas izmaksas nākotnē. Pēc tam šīs izmaksas tika piemērotas izmeklējamā ražojuma ražošanai, pamatojoties uz tā lejupējā ražojuma patēriņa koeficientu, kurš rada emisijas izmeklējamā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(241)

Pagaidu regulas 216. apsvērumā ir atsauces uz piezīmēm par kaitējuma aprēķiniem, kas saņemtas no viena izlasē iekļauta Savienības ražotāja saistībā ar pamatregulas 19.a pantu. Šī persona apgalvoja – lai novērtētu Savienības ražošanas nozares atbilstības nodrošināšanas izmaksas nākotnē, kuras saistītas ar vides un sociālajām izmaksām ražošanā, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem vai pienākumiem sociālajā jomā, būtu jāizmanto nākotnē saražojamo HRFS vidējais daudzums, nevis HRFS ražošanā izmantojamo nākotnes augšupējo ražojumu vidējais daudzums. Šajā procedūrā, ņemot vērā pieejamo informāciju, ko bija snieguši trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji un ko Komisija pārbaudīja, Komisija konstatēja, ka tieši augšupējie ražojumi rada piesārņojošu vielu emisiju, tāpēc tas ir pareizais līmenis, kurā novērtēt atbilstības nodrošināšanas izmaksas nākotnē. Pēc tam šīs izmaksas tika piemērotas izmeklējamā ražojuma ražošanai, pamatojoties uz tā lejupējā ražojuma patēriņa koeficientu, kurš rada emisijas izmeklējamā ražojuma ražošanā.

HRFS

HRFS

| (242) | Kā skaidrots iepriekš 1.8. iedaļā, Savienības sastāvs 2021. gadā mainījās, un tas nozīmēja arī izmaiņas datu kopā, kas tika izmantota mērķa cenas samazinājuma starpības noteikšanai. Kaitējuma novēršanas līmenis ES27 ir iekļauts nākamajā tabulā.








  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Mērķa cenas samazinājuma starpība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % | 19,5 % |
| Erdemir grupa:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(242)

Kā skaidrots iepriekš 1.8. iedaļā, Savienības sastāvs 2021. gadā mainījās, un tas nozīmēja arī izmaiņas datu kopā, kas tika izmantota mērķa cenas samazinājuma starpības noteikšanai. Kaitējuma novēršanas līmenis ES27 ir iekļauts nākamajā tabulā.

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Mērķa cenas samazinājuma starpība

Turcija

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

19,5 %

Erdemir grupa:

Erdemir

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

21 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

20,5 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

20,3 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

20,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

7,3 %

21 %

| (243) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 163. līdz 170. apsvērumā un grozīti iepriekšējā tabulā. |
| --- | --- |

(243)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 163. līdz 170. apsvērumā un grozīti iepriekšējā tabulā.

6.2.   Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo starpību

Izvērtējums par Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma novēršanai nepieciešamo starpību

| (244) | Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 171. līdz 172. apsvērumā. |
| --- | --- |

(244)

Par šo iedaļu netika saņemtas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 171. līdz 172. apsvērumā.

6.3.   Secinājums

Secinājums

| (245) | Pēc iepriekš minētā izvērtējuma Komisija secināja, ka ir atbilstoši noteikt galīgo maksājumu apjomu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punkta un 9. panta 4. punkta otrajā daļā. Tādējādi būtu jānosaka šādi galīgie antidempinga maksājumi.







  Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Erdemir grupa:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(245)

Pēc iepriekš minētā izvērtējuma Komisija secināja, ka ir atbilstoši noteikt galīgo maksājumu apjomu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punkta un 9. panta 4. punkta otrajā daļā. Tādējādi būtu jānosaka šādi galīgie antidempinga maksājumi.

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Turcija

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Erdemir grupa:

Erdemir

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

7,3 %

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (246) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka nesen paziņotie Turcijas eksportētāju paplašināšanās plāni ir papildu iemesls, kāpēc antidempinga pasākumi ir Savienības interesēs. Neviena persona neapstrīdēja to, ka pasākumi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 175. līdz 179. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(246)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka nesen paziņotie Turcijas eksportētāju paplašināšanās plāni ir papildu iemesls, kāpēc antidempinga pasākumi ir Savienības interesēs. Neviena persona neapstrīdēja to, ka pasākumi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Tādējādi tika apstiprināti pagaidu regulas 175. līdz 179. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

7.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (247) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība un ÇİB norādīja, ka Savienības ražotāji jau ir aizsargāti no importa. ÇİB apgalvoja, ka imports no Turcijas 2019. gada pēdējā ceturksnī salīdzinājumā ar tā paša gada pirmo ceturksni ir ievērojami samazinājies. Šajā sakarā Turcijas valdība norādīja uz galīgajiem aizsardzības pasākumiem ar kvantitatīvu maksimālo robežu (“kvotas” jeb “tarifa kvotas”) un papildu nodokļiem 25 % apmērā, kas maksājami, tiklīdz kvota ir izlietota. Turcijas valdība atgādināja, ka importētāji un lietotāji pirms pagaidu pasākumiem bija paziņojuši, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti būtiski ietekmē piegādes drošību un apgrūtina importētāju darbību. Turcijas valdība piebilda, ka, ņemot vērā pagaidu antidempinga pasākumus un konkrētām valstīm noteiktās kvotas saistībā ar aizsardzības pasākumiem, kas bija spēkā līdz 2021. gada jūnija beigām, importētāji un lietotāji nevarēšot atrast jaunu importa avotu pieprasījuma apmierināšanai Savienībā. |
| --- | --- |

(247)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība un ÇİB norādīja, ka Savienības ražotāji jau ir aizsargāti no importa. ÇİB apgalvoja, ka imports no Turcijas 2019. gada pēdējā ceturksnī salīdzinājumā ar tā paša gada pirmo ceturksni ir ievērojami samazinājies. Šajā sakarā Turcijas valdība norādīja uz galīgajiem aizsardzības pasākumiem ar kvantitatīvu maksimālo robežu (“kvotas” jeb “tarifa kvotas”) un papildu nodokļiem 25 % apmērā, kas maksājami, tiklīdz kvota ir izlietota. Turcijas valdība atgādināja, ka importētāji un lietotāji pirms pagaidu pasākumiem bija paziņojuši, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti būtiski ietekmē piegādes drošību un apgrūtina importētāju darbību. Turcijas valdība piebilda, ka, ņemot vērā pagaidu antidempinga pasākumus un konkrētām valstīm noteiktās kvotas saistībā ar aizsardzības pasākumiem, kas bija spēkā līdz 2021. gada jūnija beigām, importētāji un lietotāji nevarēšot atrast jaunu importa avotu pieprasījuma apmierināšanai Savienībā.

ÇİB

ÇİB

| (248) | Komisija uzskatīja, ka pagaidu regulas 188. līdz 193. apsvērums pilnībā atspēko apgalvojumus par piegāžu deficītu, tostarp iepriekš minētos Turcijas valdības apgalvojumus pēc pagaidu informācijas izpaušanas. Komisija norādīja arī, ka aizsardzības pasākumi un antidempinga pasākumi attiecas uz atšķirīgām situācijām. Šajā lietā aizsardzības pasākumi patiešām ir noteikti tarifa kvotas veidā, bet tas neliedz noteikt pasākumus negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai, jo īpaši tarifa kvotas ietvaros, t. i., pirms tiek piemērots aizsardzības maksājums. |
| --- | --- |

(248)

Komisija uzskatīja, ka pagaidu regulas 188. līdz 193. apsvērums pilnībā atspēko apgalvojumus par piegāžu deficītu, tostarp iepriekš minētos Turcijas valdības apgalvojumus pēc pagaidu informācijas izpaušanas. Komisija norādīja arī, ka aizsardzības pasākumi un antidempinga pasākumi attiecas uz atšķirīgām situācijām. Šajā lietā aizsardzības pasākumi patiešām ir noteikti tarifa kvotas veidā, bet tas neliedz noteikt pasākumus negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai, jo īpaši tarifa kvotas ietvaros, t. i., pirms tiek piemērots aizsardzības maksājums.

| (249) | Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 192. apsvērumā, antidempinga pasākumu noteikšana nenozīmē, ka imports no Turcijas beigsies vai pat tikai būtiski samazināsies. Izmeklēšanas konstatējumi apstiprina šo secinājumu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas neviens importētājs neiesniedza kvantitatīvus datus, kas liecinātu, ka antidempinga pasākumiem, kuri izriet no šīs procedūras, būtu nesamērīga ietekme uz tā darbību. Pasākumu līmenim nebūtu jāliedz Turcijas tērauda ražotājiem pārdot HRFS Savienībā un Savienības importētājiem. Patiešām, Steel Business Briefing 2021. gada preses ziņojumā uzsvērts, ka 2020. gadā Savienība joprojām ir Turcijas galvenais karsti velmēto ruļļu eksporta tirgus (24). Tas pats avots ziņo par papildu HRFS ražošanas jaudu Turcijā (25). |
| --- | --- |

(249)

Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 192. apsvērumā, antidempinga pasākumu noteikšana nenozīmē, ka imports no Turcijas beigsies vai pat tikai būtiski samazināsies. Izmeklēšanas konstatējumi apstiprina šo secinājumu. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas neviens importētājs neiesniedza kvantitatīvus datus, kas liecinātu, ka antidempinga pasākumiem, kuri izriet no šīs procedūras, būtu nesamērīga ietekme uz tā darbību. Pasākumu līmenim nebūtu jāliedz Turcijas tērauda ražotājiem pārdot HRFS Savienībā un Savienības importētājiem. Patiešām, Steel Business Briefing 2021. gada preses ziņojumā uzsvērts, ka 2020. gadā Savienība joprojām ir Turcijas galvenais karsti velmēto ruļļu eksporta tirgus (24). Tas pats avots ziņo par papildu HRFS ražošanas jaudu Turcijā (25).

HRFS

Steel Business Briefing

24

HRFS

25

| (250) | Par nesaistīto importētāju interesēm netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 180. līdz 182. apsvērumā. |
| --- | --- |

(250)

Par nesaistīto importētāju interesēm netika saņemtas piezīmes, tāpēc tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 180. līdz 182. apsvērumā.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (251) | Turcijas valdības piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz lietotājiem bija tādas pašas kā piezīmes par nesaistītajiem importētājiem, un tās jau ir aplūkotas 7.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(251)

Turcijas valdības piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz lietotājiem bija tādas pašas kā piezīmes par nesaistītajiem importētājiem, un tās jau ir aplūkotas 7.2. iedaļā.

| (252) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB pauda bažas, ka pasākumu rezultātā Savienības tirgū pasliktināsies kvalitāte un inovācija. Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums, kas bija ļoti vispārīgs un netika apstiprināts ne ar kādiem pierādījumiem, nav pamatots. Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz sarežģītajiem tirgus apstākļiem, Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā turpināja piedāvāt augstas kvalitātes ražojumus. Komisija sagaida, ka antidempinga pasākumi radīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ļaus Savienības ražošanas nozarei piedāvāt vairāk kvalitatīvu un inovatīvu ražojumu, un tas nāks par labu visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(252)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB pauda bažas, ka pasākumu rezultātā Savienības tirgū pasliktināsies kvalitāte un inovācija. Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums, kas bija ļoti vispārīgs un netika apstiprināts ne ar kādiem pierādījumiem, nav pamatots. Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz sarežģītajiem tirgus apstākļiem, Savienības ražotāji visā attiecīgajā periodā turpināja piedāvāt augstas kvalitātes ražojumus. Komisija sagaida, ka antidempinga pasākumi radīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ļaus Savienības ražošanas nozarei piedāvāt vairāk kvalitatīvu un inovatīvu ražojumu, un tas nāks par labu visiem dalībniekiem.

ÇİB

| (253) | HRFS lietotāju un importētāju konsorcijs (“konsorcijs”) iesniedza piezīmes par pagaidu regulu (26). Pirmkārt, konsorcijs apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda Savienības ražotāji esot samazinājuši ražošanas apjomu, ko tie dara pieejamu Savienības brīvajā tirgū. Konsorcijs norādīja, ka šī apgalvotā prakse kopā ar pašlaik ieviestajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem pret citām izcelsmes valstīm izraisījusi “bezprecedenta” cenu pieaugumu Savienības tirgū. Konsorcijs apgalvoja, ka tādējādi neatkarīgi lietotāji Savienībā no Savienības ražotājiem nevarēja iegūt būtisku izejvielu (HRFS). Savukārt cenu pieaugums būtu ļāvis Savienības ražotājiem palielināt peļņas procentu līdz tādam līmenim, kurā tie būtu atguvušies no apgalvotā izmeklēšanas periodā nodarītā kaitējuma. Konsorcijs uzskatīja, ka ES Tiesu prakse ļauj Komisijai norises pēc IP novērtēt Savienības interešu analīzes ietvaros un ka šajā gadījumā šādu izmaiņu dēļ pasākums būtu jāizbeidz. Saistībā ar šo argumentu konsorcijs apgalvoja arī, ka apgalvotā piegāžu deficīta no Savienības ražotājiem un no tā izrietošā cenu pieauguma dēļ neatkarīgiem lietotājiem Savienībā nebija citas izvēles kā vien paļauties uz importu attiecīgos daudzumos. Šajā sakarā konsorcijs norādīja, ka ieviestie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret konkrētām izcelsmes valstīm un pagaidu pasākums pret importu no Turcijas apdraud spēju iegādāties HRFS no trešām valstīm. Konsorcijs norādīja, ka Turciju kā uzticamāko piegādātāju valsti nevar aizstāt citas trešās valstis. Konsorcijs apstrīdēja arī Komisijas konstatējumu par lietotāju spēju pielāgoties regulējuma izmaiņām un mainīt piegādātājus. Konsorcijs apgalvoja, ka praksē tas reti ir iespējams un ka ierobežotu apjomu iegādi no citiem trešo valstu ražotājiem nevar uzskatīt par zīmi, ka lietotāji var ātri mainīt piegādātājus. Konsorcijs pauda šaubas par Savienības ražošanas nozares spēju un pat vēlēšanos piegādāt jebkādus attiecīgus papildu apjomus neatkarīgiem lejupējiem lietotājiem Savienībā un par citu valstu, izņemot Turciju, spēju piegādāt Savienībai pienācīgus daudzumus HRFS. Konsorcijs apgalvoja, ka visi šie elementi radītu ilgtnespējīgu galvenās izejvielas izmaksu pieaugumu lietotājiem un tos nesamērīgi ietekmētu. |
| --- | --- |

(253)

HRFS lietotāju un importētāju konsorcijs (“konsorcijs”) iesniedza piezīmes par pagaidu regulu (26). Pirmkārt, konsorcijs apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda Savienības ražotāji esot samazinājuši ražošanas apjomu, ko tie dara pieejamu Savienības brīvajā tirgū. Konsorcijs norādīja, ka šī apgalvotā prakse kopā ar pašlaik ieviestajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem pret citām izcelsmes valstīm izraisījusi “bezprecedenta” cenu pieaugumu Savienības tirgū. Konsorcijs apgalvoja, ka tādējādi neatkarīgi lietotāji Savienībā no Savienības ražotājiem nevarēja iegūt būtisku izejvielu (HRFS). Savukārt cenu pieaugums būtu ļāvis Savienības ražotājiem palielināt peļņas procentu līdz tādam līmenim, kurā tie būtu atguvušies no apgalvotā izmeklēšanas periodā nodarītā kaitējuma. Konsorcijs uzskatīja, ka ES Tiesu prakse ļauj Komisijai norises pēc IP novērtēt Savienības interešu analīzes ietvaros un ka šajā gadījumā šādu izmaiņu dēļ pasākums būtu jāizbeidz. Saistībā ar šo argumentu konsorcijs apgalvoja arī, ka apgalvotā piegāžu deficīta no Savienības ražotājiem un no tā izrietošā cenu pieauguma dēļ neatkarīgiem lietotājiem Savienībā nebija citas izvēles kā vien paļauties uz importu attiecīgos daudzumos. Šajā sakarā konsorcijs norādīja, ka ieviestie tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret konkrētām izcelsmes valstīm un pagaidu pasākums pret importu no Turcijas apdraud spēju iegādāties HRFS no trešām valstīm. Konsorcijs norādīja, ka Turciju kā uzticamāko piegādātāju valsti nevar aizstāt citas trešās valstis. Konsorcijs apstrīdēja arī Komisijas konstatējumu par lietotāju spēju pielāgoties regulējuma izmaiņām un mainīt piegādātājus. Konsorcijs apgalvoja, ka praksē tas reti ir iespējams un ka ierobežotu apjomu iegādi no citiem trešo valstu ražotājiem nevar uzskatīt par zīmi, ka lietotāji var ātri mainīt piegādātājus. Konsorcijs pauda šaubas par Savienības ražošanas nozares spēju un pat vēlēšanos piegādāt jebkādus attiecīgus papildu apjomus neatkarīgiem lejupējiem lietotājiem Savienībā un par citu valstu, izņemot Turciju, spēju piegādāt Savienībai pienācīgus daudzumus HRFS. Konsorcijs apgalvoja, ka visi šie elementi radītu ilgtnespējīgu galvenās izejvielas izmaksu pieaugumu lietotājiem un tos nesamērīgi ietekmētu.

HRFS

26

HRFS

HRFS

HRFS

| (254) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB pauda bažas, ka Savienības tirgū pasākumu rezultātā pieaugs HRFS cenas, un apstrīdēja pagaidu regulas 191. apsvērumu, kurā teikts, ka Savienības ražotāji spētu izmantot savu neizmantoto jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu no nesaistītiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(254)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ÇİB pauda bažas, ka Savienības tirgū pasākumu rezultātā pieaugs HRFS cenas, un apstrīdēja pagaidu regulas 191. apsvērumu, kurā teikts, ka Savienības ražotāji spētu izmantot savu neizmantoto jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu no nesaistītiem lietotājiem.

ÇİB

HRFS

| (255) | Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šos apgalvojumus (27). Jo īpaši tas atsaucās uz avotiem, kas norāda, ka 2021. gadā ražošanas jauda palielinājusies, kas citustarp panākts, no jauna iedarbinot konkrētas krāsnis, un ka gan Savienībā, gan trešās valstīs ir pietiekami piegādes avoti. Sūdzības iesniedzējs atzina, ka ikviena piegādes ķēdes nelīdzsvarotība tirgū bijusi tikai īslaicīga un to izraisījusi Covid-19 pandēmijas postošā ietekme, tostarp dažu krāšņu slēgšana. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka Savienībā un citur ir daudz alternatīvu avotu, lai apmierinātu jebkādu pieprasījuma pieaugumu Savienībā, ieskaitot to, ka Savienībā un visā pasaulē neizmantotā jauda ir liela. Tas apgalvoja arī, ka Turcija varētu turpināt piegādes Savienības tirgum, ņemot vērā, ka noteiktie antidempinga maksājumi ir mēreni. Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs, atsaucoties uz simulāciju, ko bija sniedzis procedūras agrākā posmā, atkārtoja, ka antidempinga maksājumam nebūtu būtiskas ietekmes uz lietotāju izmaksām. |
| --- | --- |

(255)

Sūdzības iesniedzējs apstrīdēja šos apgalvojumus (27). Jo īpaši tas atsaucās uz avotiem, kas norāda, ka 2021. gadā ražošanas jauda palielinājusies, kas citustarp panākts, no jauna iedarbinot konkrētas krāsnis, un ka gan Savienībā, gan trešās valstīs ir pietiekami piegādes avoti. Sūdzības iesniedzējs atzina, ka ikviena piegādes ķēdes nelīdzsvarotība tirgū bijusi tikai īslaicīga un to izraisījusi Covid-19 pandēmijas postošā ietekme, tostarp dažu krāšņu slēgšana. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka Savienībā un citur ir daudz alternatīvu avotu, lai apmierinātu jebkādu pieprasījuma pieaugumu Savienībā, ieskaitot to, ka Savienībā un visā pasaulē neizmantotā jauda ir liela. Tas apgalvoja arī, ka Turcija varētu turpināt piegādes Savienības tirgum, ņemot vērā, ka noteiktie antidempinga maksājumi ir mēreni. Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs, atsaucoties uz simulāciju, ko bija sniedzis procedūras agrākā posmā, atkārtoja, ka antidempinga maksājumam nebūtu būtiskas ietekmes uz lietotāju izmaksām.

27

| (256) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka tad, ja papildus spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem un citiem ieviestajiem antidempinga un kompensācijas maksājumiem pret citām attiecīgā ražojuma importam izcelsmes valstīm Komisija noteiktu galīgu aizsardzības pasākumu, būtu iespējams piegāžu deficīts. Bez tam Turcijas valdība apgalvoja, ka ieviestā aizsardzības pasākuma rezultātā imports no Turcijas 2019. gadā sāka samazināties un ka “tā uzskatīja, ka jebkāds papildu pasākums izraisīs to, ka imports no Turcijas tiks izbeigts”, un vaicāja, kā Komisija gūs pārliecību, ka imports no Turcijas nebeigsies. |
| --- | --- |

(256)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Turcijas valdība apgalvoja, ka tad, ja papildus spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem un citiem ieviestajiem antidempinga un kompensācijas maksājumiem pret citām attiecīgā ražojuma importam izcelsmes valstīm Komisija noteiktu galīgu aizsardzības pasākumu, būtu iespējams piegāžu deficīts. Bez tam Turcijas valdība apgalvoja, ka ieviestā aizsardzības pasākuma rezultātā imports no Turcijas 2019. gadā sāka samazināties un ka “tā uzskatīja, ka jebkāds papildu pasākums izraisīs to, ka imports no Turcijas tiks izbeigts”, un vaicāja, kā Komisija gūs pārliecību, ka imports no Turcijas nebeigsies.

| (257) | Komisija vispirms pievērsās apgalvojumiem par piegāžu deficītu, citu avotu pieejamību un spēju pielāgoties regulējuma izmaiņām un mainīt piegādātājus. Pēc tam tā pievērsās apgalvojumam par to datu izmantošanu, kas attiecas uz laikposmu pēc IP. |
| --- | --- |

(257)

Komisija vispirms pievērsās apgalvojumiem par piegāžu deficītu, citu avotu pieejamību un spēju pielāgoties regulējuma izmaiņām un mainīt piegādātājus. Pēc tam tā pievērsās apgalvojumam par to datu izmantošanu, kas attiecas uz laikposmu pēc IP.

| (258) | Komisija nāca pie atziņas, ka konsorcija un Turcijas valdības arguments par piegāžu deficītu ir pretrunā izmeklēšanā konstatētajiem skaitļiem un tendencēm. Tā tas ir gan vispārējā, gan to datu līmenī, kurus snieguši lietotāji, kas sadarbojās. Vispārējā līmenī Komisija vispirms norādīja, ka tērauda aizsardzības pasākuma ietvaros (28) izmeklēšanas periodā pastāvīgi bija pieejami ļoti lieli beznodokļu tarifa kvotas apjomi un tie pieauga (29). Tāpēc, ja Savienībā būtu pieprasījums pēc lielākiem importa apjomiem, to būtu bijis iespējams apmierināt bez nodokļa. Otrkārt, izmeklēšanā apstiprinājās, ka Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda (30), kas ļautu tai vēl palielināt produkcijas izlaidi Savienībā. Savienības ražotājiem nav ekonomiska pamatojuma neizmantot savu (neizmantoto) jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienībā neatkarīgi no tā, vai lietotāji ir saistīti, jo īpaši tad, ja to ekonomiskais stāvoklis nav optimāls. Treškārt, Komisija pagaidu posmā (31) atkārtoja savus konstatējumus par trešo valstu spēju piegādāt HRFS attiecīgos apjomos un atgādināja, ka tad, ja būtu pieprasījums, tās varētu palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū, kā dažas no tām jau bija darījušas. Visbeidzot, Komisija atsaucās uz savu konstatējumu pagaidu regulas 192. apsvērumā par nepamatoto pieņēmumu, ka tad, ja Komisija noteiktu aizsardzības maksājumu, Savienības tirgū izzustu imports no Turcijas. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka dažas valstis, uz kurām attiecas pasākumi, turpināja eksportu uz Savienību un konkrētos gadījumos – ievērojamos apjomos (32). |
| --- | --- |

(258)

Komisija nāca pie atziņas, ka konsorcija un Turcijas valdības arguments par piegāžu deficītu ir pretrunā izmeklēšanā konstatētajiem skaitļiem un tendencēm. Tā tas ir gan vispārējā, gan to datu līmenī, kurus snieguši lietotāji, kas sadarbojās. Vispārējā līmenī Komisija vispirms norādīja, ka tērauda aizsardzības pasākuma ietvaros (28) izmeklēšanas periodā pastāvīgi bija pieejami ļoti lieli beznodokļu tarifa kvotas apjomi un tie pieauga (29). Tāpēc, ja Savienībā būtu pieprasījums pēc lielākiem importa apjomiem, to būtu bijis iespējams apmierināt bez nodokļa. Otrkārt, izmeklēšanā apstiprinājās, ka Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda (30), kas ļautu tai vēl palielināt produkcijas izlaidi Savienībā. Savienības ražotājiem nav ekonomiska pamatojuma neizmantot savu (neizmantoto) jaudu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienībā neatkarīgi no tā, vai lietotāji ir saistīti, jo īpaši tad, ja to ekonomiskais stāvoklis nav optimāls. Treškārt, Komisija pagaidu posmā (31) atkārtoja savus konstatējumus par trešo valstu spēju piegādāt HRFS attiecīgos apjomos un atgādināja, ka tad, ja būtu pieprasījums, tās varētu palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū, kā dažas no tām jau bija darījušas. Visbeidzot, Komisija atsaucās uz savu konstatējumu pagaidu regulas 192. apsvērumā par nepamatoto pieņēmumu, ka tad, ja Komisija noteiktu aizsardzības maksājumu, Savienības tirgū izzustu imports no Turcijas. Šajā sakarā Komisija atgādināja, ka dažas valstis, uz kurām attiecas pasākumi, turpināja eksportu uz Savienību un konkrētos gadījumos – ievērojamos apjomos (32).

28

29

30

31

HRFS

32

| (259) | Turklāt konsorcija apgalvojums ir pretrunā arī datiem, ko izmeklēšanas ietvaros snieguši paši neatkarīgie lietotāji. Pirmkārt, no Turcijas veiktā importa daļa šo lietotāju sortimentā ir diezgan ierobežota (kopumā mazāka par 15 %). No Turcijas tiek iegādāts mazāk nekā puse no citu izcelsmju importa daļas, un no Turcijas tiek iegādāts gandrīz piecas reizes mazāk nekā no Savienības ražotājiem – līdz šim lietotāju galvenā piegādātāja. Turklāt Komisija apstiprināja, ka skaitļi, kas pieejami nesaistīto lietotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem, skaidri parāda ne tikai to, ka tie no gada uz gadu var būtiski mainīt (un faktiski tas jau ir noticis) savu piegādes avotu konfigurāciju, bet arī to, ka tas tiem iespējams ievērojamos apjomos. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka lietotāji, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā divkāršoja un pat trīskāršoja konkrētu izcelsmju importu (imports no šīm trešām valstīm kopumā pieauga par 40 %). Izmeklēšanas periodā lietotāji sāka iegādi arī no tādām izcelsmes valstīm, no kurām tie neiegādājās gadā pirms izmeklēšanas perioda, un pārtrauca iegādi no konkrētām izcelsmes valstīm, no kurām tie bija iegādājušies 2018. gadā. Tādējādi lietas materiālos pieejamie dati ir pretrunā konsorcija apgalvojumam, ka no citām trešām valstīm lietotāji var iegādāties tikai ierobežotus HRFS apjomus un ka praksē mainīt piegādātājus reti ir iespējams. |
| --- | --- |

(259)

Turklāt konsorcija apgalvojums ir pretrunā arī datiem, ko izmeklēšanas ietvaros snieguši paši neatkarīgie lietotāji. Pirmkārt, no Turcijas veiktā importa daļa šo lietotāju sortimentā ir diezgan ierobežota (kopumā mazāka par 15 %). No Turcijas tiek iegādāts mazāk nekā puse no citu izcelsmju importa daļas, un no Turcijas tiek iegādāts gandrīz piecas reizes mazāk nekā no Savienības ražotājiem – līdz šim lietotāju galvenā piegādātāja. Turklāt Komisija apstiprināja, ka skaitļi, kas pieejami nesaistīto lietotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem, skaidri parāda ne tikai to, ka tie no gada uz gadu var būtiski mainīt (un faktiski tas jau ir noticis) savu piegādes avotu konfigurāciju, bet arī to, ka tas tiem iespējams ievērojamos apjomos. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka lietotāji, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā divkāršoja un pat trīskāršoja konkrētu izcelsmju importu (imports no šīm trešām valstīm kopumā pieauga par 40 %). Izmeklēšanas periodā lietotāji sāka iegādi arī no tādām izcelsmes valstīm, no kurām tie neiegādājās gadā pirms izmeklēšanas perioda, un pārtrauca iegādi no konkrētām izcelsmes valstīm, no kurām tie bija iegādājušies 2018. gadā. Tādējādi lietas materiālos pieejamie dati ir pretrunā konsorcija apgalvojumam, ka no citām trešām valstīm lietotāji var iegādāties tikai ierobežotus HRFS apjomus un ka praksē mainīt piegādātājus reti ir iespējams.

HRFS

| (260) | Par Turcijas valdības izvirzītajiem apgalvojumiem Komisija norādīja, ka attiecībā uz importa samazināšanos 2019. gadā Turcija nespēja pilnībā izmantot vispārējo tarifa kvotu, kas bija pieejama līdz 2020. gada 1. jūlijam (33). Turklāt Komisija nesaskatīja saikni starp importa samazināšanos konkrētajā gadā un apgalvojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas rezultātā šis imports beigsies, un Turcijas valdība nav sniegusi pierādījumus, kas šādu saikni pamatotu. Turklāt Komisija norādīja, ka importa līmenis no Turcijas kopš pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanas liecina, ka šis imports nav beidzies. Toties Turcija lielā mērā (92 %) izmantoja tai noteikto tarifa kvotu laikposmā no 2021. gada janvāra līdz martam un turpināja eksportēt būtiskus apjomus no 2021. gada aprīļa līdz jūnijam. Šie dati liecina, ka, neraugoties uz ieviesto pagaidu antidempinga maksājumu, Turcija turpināja piegādāt apjomus, kas ir samērīgi ar tai piešķirto kvotu apjomiem saskaņā ar aizsardzības pasākumu. |
| --- | --- |

(260)

Par Turcijas valdības izvirzītajiem apgalvojumiem Komisija norādīja, ka attiecībā uz importa samazināšanos 2019. gadā Turcija nespēja pilnībā izmantot vispārējo tarifa kvotu, kas bija pieejama līdz 2020. gada 1. jūlijam (33). Turklāt Komisija nesaskatīja saikni starp importa samazināšanos konkrētajā gadā un apgalvojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas rezultātā šis imports beigsies, un Turcijas valdība nav sniegusi pierādījumus, kas šādu saikni pamatotu. Turklāt Komisija norādīja, ka importa līmenis no Turcijas kopš pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanas liecina, ka šis imports nav beidzies. Toties Turcija lielā mērā (92 %) izmantoja tai noteikto tarifa kvotu laikposmā no 2021. gada janvāra līdz martam un turpināja eksportēt būtiskus apjomus no 2021. gada aprīļa līdz jūnijam. Šie dati liecina, ka, neraugoties uz ieviesto pagaidu antidempinga maksājumu, Turcija turpināja piegādāt apjomus, kas ir samērīgi ar tai piešķirto kvotu apjomiem saskaņā ar aizsardzības pasākumu.

33

| (261) | Atbildot uz ÇİB apgalvojumu, Komisija vēlreiz norādīja, ka saistībā ar apgalvoto importa samazināšanos, uz ko atsaucās šī asociācija (2019. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar 2019. gada ceturto ceturksni), Turcija 2019. gada pēdējā ceturksnī būtu varējusi piegādāt papildu apjomus beznodokļa kvotas režīmā (34). Tomēr Komisija nav skaidrs, kā importa no Turcijas samazināšanās pati par sevi tirgū radītu piegāžu deficītu. Komisija atgādināja, ka Savienības tirgus ir apliecinājis spēju pielāgoties dažādiem piegādes avotiem atkarībā no regulējuma izmaiņām, piemēram, tirdzniecības aizsardzības pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(261)

Atbildot uz ÇİB apgalvojumu, Komisija vēlreiz norādīja, ka saistībā ar apgalvoto importa samazināšanos, uz ko atsaucās šī asociācija (2019. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar 2019. gada ceturto ceturksni), Turcija 2019. gada pēdējā ceturksnī būtu varējusi piegādāt papildu apjomus beznodokļa kvotas režīmā (34). Tomēr Komisija nav skaidrs, kā importa no Turcijas samazināšanās pati par sevi tirgū radītu piegāžu deficītu. Komisija atgādināja, ka Savienības tirgus ir apliecinājis spēju pielāgoties dažādiem piegādes avotiem atkarībā no regulējuma izmaiņām, piemēram, tirdzniecības aizsardzības pasākumu noteikšanas.

ÇİB

34

| (262) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minētos faktus, Komisija noraidīja konsorcija, Turcijas valdības un ÇİB apgalvojumus. |
| --- | --- |

(262)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minētos faktus, Komisija noraidīja konsorcija, Turcijas valdības un ÇİB apgalvojumus.

ÇİB

| (263) | Attiecībā uz pieprasījumu Komisijai attiecināt savus konstatējumus arī uz norisēm pēc IP, konsorcijs savā iesniegtajā informācijā norādīja uz bezprecedenta cenu pieaugumu, kas esot noticis laikposmā no 2020. gada beigām līdz 2021. gada pirmā ceturkšņa beigām. Konsorcijs piebilda, ka šāds cenu pieaugums apdraud tā darbības Savienībā un ka par šādām cenām Savienības ražotāji būtu palielinājuši peļņu un tādējādi būtu atguvušies no izmeklēšanas periodā ciestā kaitējuma. |
| --- | --- |

(263)

Attiecībā uz pieprasījumu Komisijai attiecināt savus konstatējumus arī uz norisēm pēc IP, konsorcijs savā iesniegtajā informācijā norādīja uz bezprecedenta cenu pieaugumu, kas esot noticis laikposmā no 2020. gada beigām līdz 2021. gada pirmā ceturkšņa beigām. Konsorcijs piebilda, ka šāds cenu pieaugums apdraud tā darbības Savienībā un ka par šādām cenām Savienības ražotāji būtu palielinājuši peļņu un tādējādi būtu atguvušies no izmeklēšanas periodā ciestā kaitējuma.

| (264) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB un Turcijas valdība kritizēja Komisijas konstatējumu par šo jautājumu. No savas puses sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu vērtēt norises pēc IP, jo šajā lietā apstākļi nav ārkārtēji un katrā ziņā tie būtu tikai īstermiņa, nevis strukturāli. |
| --- | --- |

(264)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB un Turcijas valdība kritizēja Komisijas konstatējumu par šo jautājumu. No savas puses sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu vērtēt norises pēc IP, jo šajā lietā apstākļi nav ārkārtēji un katrā ziņā tie būtu tikai īstermiņa, nevis strukturāli.

ÇİB

| (265) | Komisija uzskatīja, ka apgalvojums par iespējamu cenu pieaugumu konkrētā brīdī pēc izmeklēšanas perioda pats par sevi nevar būt par iemeslu, lai apšaubītu izmeklēšanas pagaidu un galīgajā posmā izdarītos konstatējumus. Komisija norādīja, ka konsorcija apgalvojumam trūkst jēgpilna konteksta un pamatojošu pierādījumu, kas skaidri parādītu, ka konstatējumus, kas izdarīti izmeklēšanā, pamatojoties uz IP datiem, šāds pavērsiens pats par sevi padara nederīgus. Turklāt apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare esot atguvusies no kaitējuma situācijas, nav pamatots, un to neapstiprina nekādi pierādījumi. Komisija atgādināja, ka pamatregulas 6. panta 1. punktā norādīts, ka parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu, kas seko izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(265)

Komisija uzskatīja, ka apgalvojums par iespējamu cenu pieaugumu konkrētā brīdī pēc izmeklēšanas perioda pats par sevi nevar būt par iemeslu, lai apšaubītu izmeklēšanas pagaidu un galīgajā posmā izdarītos konstatējumus. Komisija norādīja, ka konsorcija apgalvojumam trūkst jēgpilna konteksta un pamatojošu pierādījumu, kas skaidri parādītu, ka konstatējumus, kas izdarīti izmeklēšanā, pamatojoties uz IP datiem, šāds pavērsiens pats par sevi padara nederīgus. Turklāt apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare esot atguvusies no kaitējuma situācijas, nav pamatots, un to neapstiprina nekādi pierādījumi. Komisija atgādināja, ka pamatregulas 6. panta 1. punktā norādīts, ka parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu, kas seko izmeklēšanas periodam.

| (266) | Attiecībā uz piezīmēm, kas tika saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, Komisija norāda, ka neviena no pusēm nav sniegusi papildu pierādījumus par to, kā cenu pieaugums, kas notika pēc izmeklēšanas perioda, Savienības interešu pārbaudē pats par sevi padarītu galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu nepamatotu. |
| --- | --- |

(266)

Attiecībā uz piezīmēm, kas tika saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, Komisija norāda, ka neviena no pusēm nav sniegusi papildu pierādījumus par to, kā cenu pieaugums, kas notika pēc izmeklēšanas perioda, Savienības interešu pārbaudē pats par sevi padarītu galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu nepamatotu.

| (267) | Tādējādi Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 183. līdz 198. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(267)

Tādējādi Komisija apstiprināja savus pagaidu regulas 183. līdz 198. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

7.4.   Citi faktori

Citi faktori

| (268) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Savienības tērauda ražotāji pastāvīgi centušies saglabāt oligopolu Savienības tirgū un likvidēt starptautisko konkurenci. Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražotāji realizējuši jau 79 % no pārdošanas apjoma brīvajā tirgū un ka šāda procentuālā daļa neietver ievērojamos apjomus kontrolētajā tirgū. ÇİB atsaucās arī uz Savienības ražotāju lielo tirgus daļu un pauda bažas par monopolu. |
| --- | --- |

(268)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka Savienības tērauda ražotāji pastāvīgi centušies saglabāt oligopolu Savienības tirgū un likvidēt starptautisko konkurenci. Turcijas valdība norādīja, ka Savienības ražotāji realizējuši jau 79 % no pārdošanas apjoma brīvajā tirgū un ka šāda procentuālā daļa neietver ievērojamos apjomus kontrolētajā tirgū. ÇİB atsaucās arī uz Savienības ražotāju lielo tirgus daļu un pauda bažas par monopolu.

ÇİB

| (269) | Kā jau skaidrots pagaidu regulas 200. apsvērumā, Komisija atzina, ka apgalvojums par oligopolu ir nepamatots. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas neviena persona neapstrīdēja pagaidu regulas 75. un 200. apsvērumā minēto, ka ir zināms vairāk nekā 20 ražotāju, kas ietilpst 14 grupās, un ka to starpā un ar importu no trešām valstīm pastāv veselīga konkurence. Tā kā nav pierādījumu par praksi, kas vērsta pret konkurenci, ar to pašreizējo tirgus daļu nevar pamatot šos apgalvojumus par oligopolu, nemaz nerunājot par monopolu. |
| --- | --- |

(269)

Kā jau skaidrots pagaidu regulas 200. apsvērumā, Komisija atzina, ka apgalvojums par oligopolu ir nepamatots. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas neviena persona neapstrīdēja pagaidu regulas 75. un 200. apsvērumā minēto, ka ir zināms vairāk nekā 20 ražotāju, kas ietilpst 14 grupās, un ka to starpā un ar importu no trešām valstīm pastāv veselīga konkurence. Tā kā nav pierādījumu par praksi, kas vērsta pret konkurenci, ar to pašreizējo tirgus daļu nevar pamatot šos apgalvojumus par oligopolu, nemaz nerunājot par monopolu.

| (270) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka iepriekš minētajā secinājumā nav detalizēti, pietiekami un pārredzami novērtēts nedz apgalvojums par to, ka Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū ir lielāks oligopols, nedz ka apgalvojums par šādu lielāku oligopolu būtu nepamatots. Attiecībā uz ÇİB apgalvojums būtu bijis jāizvērtē, ņemot vērā tādus citus faktorus kā spēkā esošos pasākumus, piegāžu deficītu, kvalitātes samazināšanos, inovācijas utt. Minētā persona uzskatīja, ka Vispārējā tiesa ir lēmusi, ka pamatregulas 21. panta 1. punkta mērķu sasniegšanai īpaša vērība ir jāveltī efektīvas konkurences atjaunošanai. Minētā persona, nepievienojusi jaunus pierādījumus, atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū ir “lielāks oligopols”. |
| --- | --- |

(270)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka iepriekš minētajā secinājumā nav detalizēti, pietiekami un pārredzami novērtēts nedz apgalvojums par to, ka Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū ir lielāks oligopols, nedz ka apgalvojums par šādu lielāku oligopolu būtu nepamatots. Attiecībā uz ÇİB apgalvojums būtu bijis jāizvērtē, ņemot vērā tādus citus faktorus kā spēkā esošos pasākumus, piegāžu deficītu, kvalitātes samazināšanos, inovācijas utt. Minētā persona uzskatīja, ka Vispārējā tiesa ir lēmusi, ka pamatregulas 21. panta 1. punkta mērķu sasniegšanai īpaša vērība ir jāveltī efektīvas konkurences atjaunošanai. Minētā persona, nepievienojusi jaunus pierādījumus, atkārtoja apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū ir “lielāks oligopols”.

ÇİB

ÇİB

| (271) | Komisija atsaucas uz savu neseno dienestu darba dokumentu (35), kurā tā ir norādījusi, ka “nesenajā konsolidācijas vilnī uzņēmumu apvienošanās kontroles normu izpilde palīdzējusi saglabāt dinamisku konkurenci Eiropas tērauda tirgos par labu daudzām lejupējām nozarēm, kas izmanto tēraudu, izmanto cenas ziņā pieejamus materiālus, lai konkurētu pasaules mērogā un nodarbinātu miljoniem eiropiešu. Aizliedzot pret konkurenci vērstu apvienošanos (piemēram, Tata Steel/ThyssenKrupp) vai apstiprinot apvienošanos ar nosacījumiem, kā strukturālu atsavināšanu (piemēram, ArcelorMittal/Ilva), uzņēmumu apvienošanās normu izpilde nodrošinājusi, ka Eiropas tērauda nozares klientiem nemazinās izvēle, nav jāmaksā augstākas cenas un ka inovācija nav kļuvusi vājāka.” Komisija atzina ÇİB apgalvojumus par nepamatotiem, ieskaitot 7.3. iedaļā skaidrotos apgalvojumus par piegāžu deficītu. Tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu posmā izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(271)

Komisija atsaucas uz savu neseno dienestu darba dokumentu (35), kurā tā ir norādījusi, ka “nesenajā konsolidācijas vilnī uzņēmumu apvienošanās kontroles normu izpilde palīdzējusi saglabāt dinamisku konkurenci Eiropas tērauda tirgos par labu daudzām lejupējām nozarēm, kas izmanto tēraudu, izmanto cenas ziņā pieejamus materiālus, lai konkurētu pasaules mērogā un nodarbinātu miljoniem eiropiešu. Aizliedzot pret konkurenci vērstu apvienošanos (piemēram, Tata Steel/ThyssenKrupp) vai apstiprinot apvienošanos ar nosacījumiem, kā strukturālu atsavināšanu (piemēram, ArcelorMittal/Ilva), uzņēmumu apvienošanās normu izpilde nodrošinājusi, ka Eiropas tērauda nozares klientiem nemazinās izvēle, nav jāmaksā augstākas cenas un ka inovācija nav kļuvusi vājāka.” Komisija atzina ÇİB apgalvojumus par nepamatotiem, ieskaitot 7.3. iedaļā skaidrotos apgalvojumus par piegāžu deficītu. Tāpēc Komisija apstiprināja savus pagaidu posmā izdarītos konstatējumus.

35

Tata Steel

ThyssenKrupp

ArcelorMittal

Ilva

ÇİB

| (272) | Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 199. līdz 200. apsvērumā. |
| --- | --- |

(272)

Par šo iedaļu netika saņemtas citas piezīmes, tāpēc Komisija apstiprināja savus secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 199. līdz 200. apsvērumā.

7.5.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (273) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka, pēc tās domām, antidempinga maksājumi ir gan lieki, gan kaitīgi Savienības tirgum un ka tiem būtu negatīva ietekme uz Savienības interesēm kopumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka Komisija nav pārredzamā veidā līdzsvarojusi dažādās intereses un nav pamatojusi savus konstatējumus. Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, dempinga pastāvēšanu, no tā izrietošo būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un dažādu iesaistīto interešu līdzsvarošanu, Komisija šādu apgalvojumu atzina par nepamatotu. |
| --- | --- |

(273)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Turcijas valdība norādīja, ka, pēc tās domām, antidempinga maksājumi ir gan lieki, gan kaitīgi Savienības tirgum un ka tiem būtu negatīva ietekme uz Savienības interesēm kopumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas ÇİB apgalvoja, ka Komisija nav pārredzamā veidā līdzsvarojusi dažādās intereses un nav pamatojusi savus konstatējumus. Ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, dempinga pastāvēšanu, no tā izrietošo būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un dažādu iesaistīto interešu līdzsvarošanu, Komisija šādu apgalvojumu atzina par nepamatotu.

ÇİB

| (274) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 201. apsvērumā. |
| --- | --- |

(274)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tika apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 201. apsvērumā.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

8.1.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (275) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šīs regulas 6. iedaļā, jo īpaši 6.3. apakšiedaļā, izklāstīto iemeslu dēļ antidempinga maksājumi būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(275)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām izraisītu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šīs regulas 6. iedaļā, jo īpaši 6.3. apakšiedaļā, izklāstīto iemeslu dēļ antidempinga maksājumi būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (276) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, likmes, ar kādām tiks noteikti maksājumi, ir šādas.







  Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Erdemir grupa:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(276)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, likmes, ar kādām tiks noteikti maksājumi, ir šādas.

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Turcija

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Erdemir grupa:

Erdemir

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

7,3 %

| (277) | Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā izdarītajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(277)

Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā izdarītajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, ieskaitot tiesību subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (278) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (36). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, regula par nosaukuma maiņu tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(278)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (36). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, regula par nosaukuma maiņu tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

36

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (279) | Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(279)

Lai līdz minimumam samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (280) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(280)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (281) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un rezultātā noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(281)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šādā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un rezultātā noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (282) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(282)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.2.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (283) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(283)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

| (284) | Tā kā galīgā maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, tad būtu jāatmaksā tā nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(284)

Tā kā galīgā maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, tad būtu jāatmaksā tā nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes.

8.3.   Atpakaļejošs spēks

Atpakaļejošs spēks

| (285) | Kā minēts 1.2. iedaļā, pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu noteica, ka izmeklējamā ražojuma imports jāreģistrē. |
| --- | --- |

(285)

Kā minēts 1.2. iedaļā, pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu noteica, ka izmeklējamā ražojuma imports jāreģistrē.

| (286) | Izmeklēšanas galīgajā posmā tika novērtēti saistībā ar reģistrāciju savāktie dati. Komisija analizēja, vai ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā noteiktie kritēriji galīgo maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(286)

Izmeklēšanas galīgajā posmā tika novērtēti saistībā ar reģistrāciju savāktie dati. Komisija analizēja, vai ir izpildīti pamatregulas 10. panta 4. punktā noteiktie kritēriji galīgo maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku.

| (287) | Komisijas analīze neliecināja, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms būtu turpinājis ievērojami pieaugt, kā noteikts pamatregulas 10. panta 4.d punktā. Šajā analīzē Komisija salīdzināja mēneša vidējos attiecīgā ražojuma importa apjomus izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem periodā no mēneša pēc šīs izmeklēšanas sākšanas līdz pēdējam pilnajam mēnesim pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Arī salīdzinot mēneša vidējos attiecīgā ražojuma importa apjomus izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem periodā no mēneša pēc šīs izmeklēšanas sākšanas līdz mēnesim (ieskaitot), kurā tika noteikti pagaidu pasākumi, vairs netika novērots būtisks pieaugums. | IP | 2020. gada jūnijs līdz decembris | 2020. gada jūnijs līdz 2021. gada janvāris |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | tonnas | tonnas mēnesī | tonnas | tonnas mēnesī | tonnas | tonnas mēnesī |
| HRFS imports no Turcijas | 2 767 658 | 230 638 | 1 031 186 | 147 312 | 1 194 329 | 149 291 |
| Avots: Eurostat (ES27) |

(287)

Komisijas analīze neliecināja, ka papildus importa līmenim, kas radījis kaitējumu izmeklēšanas periodā, importa apjoms būtu turpinājis ievērojami pieaugt, kā noteikts pamatregulas 10. panta 4.d punktā. Šajā analīzē Komisija salīdzināja mēneša vidējos attiecīgā ražojuma importa apjomus izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem periodā no mēneša pēc šīs izmeklēšanas sākšanas līdz pēdējam pilnajam mēnesim pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Arī salīdzinot mēneša vidējos attiecīgā ražojuma importa apjomus izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem periodā no mēneša pēc šīs izmeklēšanas sākšanas līdz mēnesim (ieskaitot), kurā tika noteikti pagaidu pasākumi, vairs netika novērots būtisks pieaugums.

IP

2020. gada jūnijs līdz decembris

2020. gada jūnijs līdz 2021. gada janvāris

tonnas

tonnas mēnesī

tonnas

tonnas mēnesī

tonnas

tonnas mēnesī

HRFS imports no Turcijas

HRFS

2 767 658

230 638

1 031 186

147 312

1 194 329

149 291

Avots: Eurostat (ES27)

Avots:

(ES27)

| (288) | Tāpēc Komisija secināja, ka galīgo maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku par laikposmu, kurā imports tika reģistrēts, šajā lietā nav pamatota. |
| --- | --- |

(288)

Tāpēc Komisija secināja, ka galīgo maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku par laikposmu, kurā imports tika reģistrēts, šajā lietā nav pamatota.

9.   SAISTĪBU PIEDĀVĀJUMS

SAISTĪBU PIEDĀVĀJUMS

| (289) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs iesniedza cenu saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 8. pantu. |
| --- | --- |

(289)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs iesniedza cenu saistību piedāvājumu saskaņā ar pamatregulas 8. pantu.

| (290) | Komisija izvērtēja šo piedāvājumu un secināja, ka šādu saistību pieņemšana būtu nepraktiska pamatregulas 8. panta nozīmē. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka piedāvājums attiecas uz ļoti daudziem grūti atšķiramiem ražojuma veidiem, ar to, ka dažiem ražojuma veidiem, kas klasificējami ar vienu un to pašu KN kodu, atšķiras minimālās importa cenas, ar to, ka attiecībā uz lielāko daļu ražojuma veidu piedāvātās minimālās importa cenas nebūtu pietiekamas, lai novērstu dempinga sekas, kas rada kaitējumu, un ar to, ka indeksācija, kas tiek piedāvāta, lai ietvertu izejvielu cenu svārstības, ir nepiemērota. |
| --- | --- |

(290)

Komisija izvērtēja šo piedāvājumu un secināja, ka šādu saistību pieņemšana būtu nepraktiska pamatregulas 8. panta nozīmē. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka piedāvājums attiecas uz ļoti daudziem grūti atšķiramiem ražojuma veidiem, ar to, ka dažiem ražojuma veidiem, kas klasificējami ar vienu un to pašu KN kodu, atšķiras minimālās importa cenas, ar to, ka attiecībā uz lielāko daļu ražojuma veidu piedāvātās minimālās importa cenas nebūtu pietiekamas, lai novērstu dempinga sekas, kas rada kaitējumu, un ar to, ka indeksācija, kas tiek piedāvāta, lai ietvertu izejvielu cenu svārstības, ir nepiemērota.

| (291) | Piezīmēs par ražotāja eksportētāja piedāvātajām cenu saistībām sūdzības iesniedzējs izteica argumentus par labu piedāvājuma noraidīšanai, tādējādi pamatojot Komisijas analīzi. |
| --- | --- |

(291)

Piezīmēs par ražotāja eksportētāja piedāvātajām cenu saistībām sūdzības iesniedzējs izteica argumentus par labu piedāvājuma noraidīšanai, tādējādi pamatojot Komisijas analīzi.

| (292) | Komisija ražotājam eksportētājam nosūtīja vēstuli, kurā izklāstīti iemesli, kāpēc saistību piedāvājums tiek noraidīts, un uzņēmumam dota iespēja iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(292)

Komisija ražotājam eksportētājam nosūtīja vēstuli, kurā izklāstīti iemesli, kāpēc saistību piedāvājums tiek noraidīts, un uzņēmumam dota iespēja iesniegt piezīmes.

| (293) | Komisija nesaņēma piezīmes no ražotāja eksportētāja par tās secinājumu, ka piedāvātās saistības būtu neadekvātas un nepraktiskas. |
| --- | --- |

(293)

Komisija nesaņēma piezīmes no ražotāja eksportētāja par tās secinājumu, ka piedāvātās saistības būtu neadekvātas un nepraktiskas.

| (294) | Tāpēc iepriekš 290. līdz 293. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ cenu saistību piedāvājums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(294)

Tāpēc iepriekš 290. līdz 293. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ cenu saistību piedāvājums tika noraidīts.

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (295) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (37) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(295)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (37) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

37

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (296) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(296)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums importētiem Turcijas izcelsmes plakaniem dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumiem, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotus velmējumus” un “šaurās sloksnes”), tālāk neapstrādātiem kā vien karsti velmētiem, neplaķētiem, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, pašlaik klasificētiem ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (Taric kods 7211130019), ex 7211 14 00 (Taric kods 7211140095), ex 7211 19 00 (Taric kods 7211190095), ex 7225 19 10 (Taric kods 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric kods 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric kods 7226191095), ex 7226 91 91 (Taric kods 7226919119) un 7226 91 99.

Ir izslēgti šādi ražojumi:

| i) | ražojumi no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu, |
| --- | --- |

i)

ražojumi no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu,

| ii) | ražojumi no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda, |
| --- | --- |

ii)

ražojumi no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda,

| iii) | ruļļos netīti ražojumi bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki, un |
| --- | --- |

iii)

ruļļos netīti ražojumi bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki, un

| iv) | ruļļos netīti ražojumi bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet ne biezāki par 10 mm un 2 050 mm plati vai platāki, |
| --- | --- |

iv)

ruļļos netīti ražojumi bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet ne biezāki par 10 mm un 2 050 mm plati vai platāki,

| v) | ražojumi, kuru a) platums nepārsniedz 350 mm un b) biezums ir vismaz 50 mm neatkarīgi no ražojuma garuma. |
| --- | --- |

v)

ražojumi, kuru a) platums nepārsniedz 350 mm un b) biezums ir vismaz 50 mm neatkarīgi no ražojuma garuma.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

| Valsts | Uzņēmums | Galīgā antidempinga maksājuma likme | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Turcija | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % | C602 |
| Erdemir grupa:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

Valsts

Uzņēmums

Galīgā antidempinga maksājuma likme

Taric papildu kods

Turcija

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

C602

Erdemir grupa:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

C603

Habaş Sinai ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

C604

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

C605

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

C606

Visi pārējie uzņēmumi

7,3 %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) (attiecīgais ražojums), uz ko attiecas šis rēķins un ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas [attiecīgā valsts]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2021/9. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma galīgās likmes, atmaksā.

3. pants

Attiecībā uz reģistrēto importu galīgo antidempinga maksājumu neiekasē ar atpakaļejošu spēku. Datus, kas savākti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/1686 1. pantu, neturpina glabāt.

4. pants

Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai pievienotu jaunus ražotājus eksportētājus no Turcijas un tiem piemērotu atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | tas izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Turcijas izcelsmes preces, |
| --- | --- |

a)

tas izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Turcijas izcelsmes preces,

| b) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV C 166, 14.5.2020., 9. lpp.

2

(3)  
  OV C 197, 12.6.2020., 4. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1686 (2020. gada 12. novembris), ar ko uz konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu attiecina reģistrāciju (OV L 379, 13.11.2020., 47. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/9 (2021. gada 6. janvāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 3, 7.1.2021., 4. lpp.).

5

(6)  t21.000389.

6

(7)  
  OV L 227, 7.9.1996., 3. lpp.

7

(8)  
  PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Eiropas Savienības Padome, Lieta T-26/12, Vispārējās Tiesas 2015. gada 25. jūnija spriedums, 50. punkts.

8

PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Eiropas Savienības Padome

(9)  
  PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Eiropas Savienības Padome, Lieta C-468/15P, Tiesas 2016. gada 26. oktobra spriedums.

9

PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Eiropas Savienības Padome

(10)  Šajā sakarā sk. PTO ekspertu grupas ziņojumu European Union – Anti-Dumping Measures on Imports of Certain Fatty Alcohols from Indonesia (WT/DS442/R), 2016. gada 16. decembris, 7.129. punktu.

10

European Union – Anti-Dumping Measures on Imports of Certain Fatty Alcohols from Indonesia

(11)  40. pants 1961. gada 6. janvāra Likumā 193 par ienākuma nodokli, kas grozīts ar 1995. gada jūnija Likumu 4108.

11

(12)  EKT, lieta C-315/90 Gimelec/Komisija, EU:C:1991:447, 21.–29. punkts; Report of the WTO Appellate Body
  24.7.2001
  ., United State – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan, WT/DS184/AB/R, 181. līdz 215. punkts.

12

Gimelec

Report of the WTO Appellate Body

., United State – Anti-Dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan

(13)  Pēdējā rindkopa dokumenta t21.000916 14. lappusē lietas materiālu nekonfidenciālajā daļā (iesniegusi Turcijas valdība).

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/649 (2017. gada 5. aprīlis), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 92, 6.4.2017., 68. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

14

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1795 (2017. gada 5. oktobris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Serbijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu (OV L 258, 6.10.2017., 24. lpp.).

15

(16)  Citustarp sk. 3. un 7. tabulu un 339. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) 2017/1795, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Brazīlijas, Irānas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Serbijas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu.

16

(17)  Īstenošanas regula (ES) 2017/1795 (sk. iepriekš 10. zemsvītras piezīmi). Kopš 2016. gada oktobra Savienības ražotāji varēja izmantot aizsardzību, ko piešķir Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 (2016. gada 6. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 272, 7.10.2016., 33. lpp.).

17

(18)  Citustarp sk. 292. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) 2017/1795 (sk. iepriekš 10. zemsvītras piezīmi).

18

(19)  Īstenošanas regula (ES) 2016/1778.

19

(20)  Īstenošanas regula (ES) 2017/649.

20

(21)  Pēdējā rindkopa dokumenta t21.000916 14. lappusē.

21

(22)  
  Economic Report, Economic and Steel Market Outlook 2020-2021, Second quarter report - Data up to, and including, full year 2019, 12 May 2020, Eurofer, lejuplādējams no https://www.eurofer.eu/assets/Uploads/REPORT-Economic-and-Steel-Market-Outlook-Quarter-2-2020.pdf, un Worldsteel Short Range Outlook October 2019,
  14 October 2019, World Steel Association, pieejams https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2019/worldsteel-short-range-outlook-2019.html

22

Economic Report, Economic and Steel Market Outlook 2020-2021, Second quarter report

Eurofer

Worldsteel Short Range Outlook October 2019,

World Steel Association

(23)  
  Commission Decision No 284/2000/EOTK of
  4 February 2000
  imposing a definitive countervailing duty on imports of certain flat rolled products of iron or non-alloy steel, of a width of 600 mm or more, not clad, plated or coated, in coils, not further worked than hot-rolled, originating in India and Taiwan and accepting undertakings offered by certain exporting producers and terminating the proceeding concerning imports originating in South Africa (OV L 31, 5.2.2000., 44. lpp.).

23

Commission Decision No 284/2000/EOTK of

imposing a definitive countervailing duty on imports of certain flat rolled products of iron or non-alloy steel, of a width of 600 mm or more, not clad, plated or coated, in coils, not further worked than hot-rolled, originating in India and Taiwan and accepting undertakings offered by certain exporting producers and terminating the proceeding concerning imports originating in South Africa

(24)  t21.000701, 2. pielikums.

24

(25)  t21.000701, 1. pielikums un 3. pielikums.

25

(26)  t21.000721.

26

(27)  t21.000931.

27

(28)  2018. gada jūlijā Komisija noteica pagaidu aizsardzības pasākumu, kas 2019. gada februārī kļuva galīgs un bija spēkā visu izmeklēšanas periodu. Saskaņā ar šo pasākumu HRFS tvēruma ziņā lielā mērā atbilst 1. ražojuma kategorijai. Tāpēc tarifa kvotas izmantošanas dinamika aizsardzības pasākuma ietvaros ir būtiska šīs izmeklēšanas vajadzībām.

28

HRFS

(29)  45. līdz 50. apsvērums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/894 (2020. gada 29. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 206, 30.6.2020., 27. lpp.).

29

(30)  6. tabula regulā, ar ko nosaka pagaidu antidempinga pasākumus.

30

(31)  188. un 189. apsvērums regulā, ar ko nosaka pagaidu antidempinga pasākumus.

31

(32)  21. līdz 23. apsvērums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1590 (2019. gada 26. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 248, 27.9.2019., 28. lpp.).

32

(33)  Šis apgalvojums ir derīgs abiem laikposmiem, t. i., kad Turcijai tika piemērota vispārēja tarifa kvota (no 2019. gada 2. februāra līdz 30. septembrim) un kad Turcijai no 2019. gada 1. oktobra tika noteikts 30 % ierobežojums vispārējās tarifa kvotas ietvaros.

33

(34)  Turcija 2019. gada pēdējā ceturksnī bija izmantojusi 73 % no kopējā tarifa kvotas apjoma, kuru tai bija tiesības piegādāt bez nodokļa, minētajā ceturksnī atstājot neizmantotas aptuveni 170 000 t.

34

(35)  Komisijas dienestu darba dokuments Towards Competitive and Clean European Steel, SWD(2021) 353 final, 5.5.2021., 4. un 5. lpp.

35

Towards Competitive and Clean European Steel

(36)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

36

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

37

---

LĒMUMI

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/79

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1101

(2021. gada 20. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 5. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerību ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālām vai pasaules organizācijām, kuras atzīst 21. panta 1. punkta pirmajā daļā minētos principus. Minētajā otrajā daļā ir arī noteikts, ka Savienība sekmē kopīgu problēmu risināšanu, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerību ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālām vai pasaules organizācijām, kuras atzīst 21. panta 1. punkta pirmajā daļā minētos principus. Minētajā otrajā daļā ir arī noteikts, ka Savienība sekmē kopīgu problēmu risināšanu, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā.

| (2) | Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. panta 3. punktu, Savienībai un dalībvalstīm ir jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskam organizācijām veselības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. panta 3. punktu, Savienībai un dalībvalstīm ir jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskam organizācijām veselības jomā.

| (3) | Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcija (“Nolīgums”) stājās spēkā 1948. gada 7. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcija (“Nolīgums”) stājās spēkā 1948. gada 7. aprīlī.

| (4) | Ievērojot Nolīguma 60. pantu, Pasaules Veselības asambleja var pieņemt lēmumus ar klātesošo un balsojošo Pasaules Veselības organizācijas (PVO) dalībnieku balsu vairākumu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Nolīguma 60. pantu, Pasaules Veselības asambleja var pieņemt lēmumus ar klātesošo un balsojošo Pasaules Veselības organizācijas (PVO) dalībnieku balsu vairākumu.

| (5) | Pasaules Veselības asamblejai savā septiņdesmit ceturtajā sesijā, kas sāksies 2021. gada 24. maijā, ir jāpieņem lēmums par starpvaldību sanāksmes izveidi, kurā paredzēts izstrādāt un apspriest PVO pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. |
| --- | --- |

(5)

Pasaules Veselības asamblejai savā septiņdesmit ceturtajā sesijā, kas sāksies 2021. gada 24. maijā, ir jāpieņem lēmums par starpvaldību sanāksmes izveidi, kurā paredzēts izstrādāt un apspriest PVO pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejā, jo Pasaules Veselības asamblejas lēmums noteiks Savienības spēju līdztekus tās dalībvalstīm piedalīties PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un potenciāli kļūt par tās pusi kā reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejā, jo Pasaules Veselības asamblejas lēmums noteiks Savienības spēju līdztekus tās dalībvalstīm piedalīties PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un potenciāli kļūt par tās pusi kā reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija.

| (7) | Savienības dalība PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un tās iespējamā pievienošanās pamatkonvencijai līdz ar Savienības dalībvalstīm, palīdzēs palielināt starptautisko sadarbību, reaģējot uz pandēmijām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(7)

Savienības dalība PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un tās iespējamā pievienošanās pamatkonvencijai līdz ar Savienības dalībvalstīm, palīdzēs palielināt starptautisko sadarbību, reaģējot uz pandēmijām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā.

| (8) | Saskaņā ar LESD 168. panta 7. punktu visā sarunu procesā būtu jārespektē dalībvalstu atbildība par savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar LESD 168. panta 7. punktu visā sarunu procesā būtu jārespektē dalībvalstu atbildība par savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu.

| (9) | Savienības nostāju jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir Pasaules Veselības asamblejas dalībnieces, |
| --- | --- |

(9)

Savienības nostāju jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir Pasaules Veselības asamblejas dalībnieces,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā, ir šāda:

Eiropas Savienība atbalsta Pasaules Veselības organizācijas procedūras izveidi attiecībā uz jaunu pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, un Savienības kompetences robežās tai jāļauj piedalīties šādā līgumā kā līgumslēdzējai pusei.

Ar Pasaules Veselības asamblejas lēmumu, kurā izklāstīti sarunu procesuālie aspekti, ir jāļauj Savienībai piedalīties sarunu procesā, kad tiek risināti jautājumi, kas ir Savienības kompetencē, ņemot vērā Savienības iespējamo pievienošanos konvencijai reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas statusā.

Šāda dalība būtu jāpanāk, lēmuma pamattekstā iekļaujot īpašas atsauces, kur precizēts, ka jebkura starpvaldību struktūra, kas izveidota, lai izstrādātu konvenciju un risinātu sarunas par to, ir atvērta reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalībai.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir Pasaules Veselības organizācijas dalībnieces, rīkojoties kopīgi Savienības vārdā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 20. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. SANTOS SILVA

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/81 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/81

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/1102

(2021. gada 28. jūnijs),

ar ko Komisiju lūdz iesniegt pētījumu par to, kāda ir situācija un iespējas Savienībā attiecībā uz bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļu ievešanu, vērtēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā, un iesniegt priekšlikumu, ja tas nepieciešams, ņemot vērā pētījuma rezultātus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 241. pantu,

tā kā:

| (1) | Bioloģiskās kontroles līdzekļi ir augiem kaitīgo organismu dabiskie ienaidnieki, šo organismu antagonisti vai konkurenti vai citi organismi, kurus izmanto, lai tieši vai netieši kontrolētu augiem kaitīgos organismus, tostarp karantīnas organismus, kontrolējot to vektorus, nezāles un invazīvus svešzemju augus. |
| --- | --- |

(1)

Bioloģiskās kontroles līdzekļi ir augiem kaitīgo organismu dabiskie ienaidnieki, šo organismu antagonisti vai konkurenti vai citi organismi, kurus izmanto, lai tieši vai netieši kontrolētu augiem kaitīgos organismus, tostarp karantīnas organismus, kontrolējot to vektorus, nezāles un invazīvus svešzemju augus.

| (2) | Šis lēmums aptver vienīgi bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļus, piemēram, kukaiņus, tostarp sterilus kukaiņu tēviņus, ērču un nematožu sugas (“BKL”). |
| --- | --- |

(2)

Šis lēmums aptver vienīgi bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļus, piemēram, kukaiņus, tostarp sterilus kukaiņu tēviņus, ērču un nematožu sugas (“BKL”).

| (3) | BKL izlaišanas, vērtēšanas un pārvietošanas jomā dalībvalstis izmanto ļoti dažādas pieejas un regulējumu veidus. Tomēr BKL nepazīst robežas un var izplatīties ārpus tām teritorijām, kurās tie tika mērķtiecīgi izlaisti augiem kaitīgo organismu, nezāļu un invazīvu svešzemju sugu kontrolēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(3)

BKL izlaišanas, vērtēšanas un pārvietošanas jomā dalībvalstis izmanto ļoti dažādas pieejas un regulējumu veidus. Tomēr BKL nepazīst robežas un var izplatīties ārpus tām teritorijām, kurās tie tika mērķtiecīgi izlaisti augiem kaitīgo organismu, nezāļu un invazīvu svešzemju sugu kontrolēšanas nolūkā.

| (4) | BKL bieži tiek izmantoti siltumnīcās audzētiem augiem, un palielinās to nozīme ilgtspējīgā lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, īpaši integrētas augu aizsardzības ieviešanā un bioloģiskajā lauksaimniecībā. Ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas sniedz būtisku ieguldījumu Savienības pārejā uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Stratēģija “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” un Komisijas paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un ko atbalsta turpmākā kopējā lauksaimniecības politika. BKL izmantošana šajā situācijā palīdz samazināt atkarību no ķīmiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(4)

BKL bieži tiek izmantoti siltumnīcās audzētiem augiem, un palielinās to nozīme ilgtspējīgā lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, īpaši integrētas augu aizsardzības ieviešanā un bioloģiskajā lauksaimniecībā. Ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas sniedz būtisku ieguldījumu Savienības pārejā uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Stratēģija “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” un Komisijas paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un ko atbalsta turpmākā kopējā lauksaimniecības politika. BKL izmantošana šajā situācijā palīdz samazināt atkarību no ķīmiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 (1) mērķis ir aizsargāt Savienību pret jaunu kaitīgo organismu ievešanu un vienlaikus efektīvāk cīnīties ar esošajiem kaitīgajiem organismiem. Minētajā regulā ietvertajā augu veselības politikā uzmanība jo īpaši ir pievērsta jaunu augiem kaitīgo organismu skrīningam visā pasaulē, šādu augiem kaitīgo organismu iekļūšanas Savienības teritorijā novēršanai un gadījumā, ja tie jau ir ievesti, to agrīnai konstatēšanai un izskaušanai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 (1) mērķis ir aizsargāt Savienību pret jaunu kaitīgo organismu ievešanu un vienlaikus efektīvāk cīnīties ar esošajiem kaitīgajiem organismiem. Minētajā regulā ietvertajā augu veselības politikā uzmanība jo īpaši ir pievērsta jaunu augiem kaitīgo organismu skrīningam visā pasaulē, šādu augiem kaitīgo organismu iekļūšanas Savienības teritorijā novēršanai un gadījumā, ja tie jau ir ievesti, to agrīnai konstatēšanai un izskaušanai.

| (6) | Augiem kaitīgo organismu iekļūšana, ieviešanās un izplatīšanās var apdraudēt lauksaimniecības, mežu, dabisko vižu, biodaudzveidības un ekosistēmu ilgtspēju. Globālā tirdzniecība, cilvēku pārvietošanās, klimata pārmaiņas un ekstrēmi laika apstākļi palielina kaitīgo organismu izplatību un fitosanitāros riskus. Jaunas eksotiskas kaitīgo organismu sugas apdraud arī Savienībā pastāvošās lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanas sistēmas, kā arī vietējās izcelsmes floru un faunu. Kāda dabiskā ienaidnieka ievešana no kaitīgā organisma izcelsmes reģiona var būt ieguldījums piemērotā kontroles stratēģijā, bet vienlaikus var radīt riskus vietējās izcelsmes florai un faunai. Tāpēc pirms jebkādas BKL ievešanas ir zinātniski, izmantojot standarta metodoloģiju, jāizvērtē iespējamā ietekme uz augu veselību un biodaudzveidību, tai skaitā varbūtēja nevēlama ietekme uz nemērķa sugām, ekosistēmām un biodaudzveidību kopumā. |
| --- | --- |

(6)

Augiem kaitīgo organismu iekļūšana, ieviešanās un izplatīšanās var apdraudēt lauksaimniecības, mežu, dabisko vižu, biodaudzveidības un ekosistēmu ilgtspēju. Globālā tirdzniecība, cilvēku pārvietošanās, klimata pārmaiņas un ekstrēmi laika apstākļi palielina kaitīgo organismu izplatību un fitosanitāros riskus. Jaunas eksotiskas kaitīgo organismu sugas apdraud arī Savienībā pastāvošās lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanas sistēmas, kā arī vietējās izcelsmes floru un faunu. Kāda dabiskā ienaidnieka ievešana no kaitīgā organisma izcelsmes reģiona var būt ieguldījums piemērotā kontroles stratēģijā, bet vienlaikus var radīt riskus vietējās izcelsmes florai un faunai. Tāpēc pirms jebkādas BKL ievešanas ir zinātniski, izmantojot standarta metodoloģiju, jāizvērtē iespējamā ietekme uz augu veselību un biodaudzveidību, tai skaitā varbūtēja nevēlama ietekme uz nemērķa sugām, ekosistēmām un biodaudzveidību kopumā.

| (7) | BKL nenoliedzami tiek izmantoti arvien vairāk, ņemot vērā, ka pēc tiem pieaug pieprasījums lauksaimnieku, zaļo zonu apsaimniekotāju un dārznieku vidū, kuri meklē iespējas samazināt atkarību no ķīmiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(7)

BKL nenoliedzami tiek izmantoti arvien vairāk, ņemot vērā, ka pēc tiem pieaug pieprasījums lauksaimnieku, zaļo zonu apsaimniekotāju un dārznieku vidū, kuri meklē iespējas samazināt atkarību no ķīmiskajiem augu aizsardzības līdzekļiem.

| (8) | Starptautiskās organizācijas, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, izmantojot Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (IPPC), un Eiropas un Vidusjūras valstu augu aizsardzības organizācija (EPPO) ir izstrādājušas starptautiskos fitosanitārijas standartus un BKL drošas izmantošanas norādījumus, un tām ir svarīga loma riska analīzes un pētniecības standartu izstrādē. |
| --- | --- |

(8)

Starptautiskās organizācijas, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, izmantojot Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (IPPC), un Eiropas un Vidusjūras valstu augu aizsardzības organizācija (EPPO) ir izstrādājušas starptautiskos fitosanitārijas standartus un BKL drošas izmantošanas norādījumus, un tām ir svarīga loma riska analīzes un pētniecības standartu izstrādē.

| (9) | BKL ražotāji, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, nodrošina novatoriskus un specifiskus risinājumus kultūraugu aizsardzībai. BKL kvalitātes kontrole ir būtisks priekšnosacījums to drošuma un veiktspējas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(9)

BKL ražotāji, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, nodrošina novatoriskus un specifiskus risinājumus kultūraugu aizsardzībai. BKL kvalitātes kontrole ir būtisks priekšnosacījums to drošuma un veiktspējas nodrošināšanai.

| (10) | Saskaņotāka pieeja dalībvalstīs varētu veicināt drošu BKL izstrādi un piekļuvi tiem tirgū. Tas palīdzētu radīt iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanas sistēmām un iespējas kontrolēt augiem kaitīgos organismus, vienlaikus nodrošinot veselības un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņotāka pieeja dalībvalstīs varētu veicināt drošu BKL izstrādi un piekļuvi tiem tirgū. Tas palīdzētu radīt iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanas sistēmām un iespējas kontrolēt augiem kaitīgos organismus, vienlaikus nodrošinot veselības un vides aizsardzību.

| (11) | Padome uzskata, ka saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2) un jo īpaši tā 10. punktu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. un 241. panta piemērošanu ir nepieciešams pētījums par to, kāda ir situācija un iespējas Savienībā attiecībā uz BKL ievešanu, vērtēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā, lai uzlabotu šo līdzekļu pieejamību lietotājiem un piekļūstamību tiem, vienlaikus nodrošinot, ka tie ir droši cilvēkiem, dzīvniekiem, augiem, videi un pārtikas nodrošinājuma ziņā. |
| --- | --- |

(11)

Padome uzskata, ka saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2) un jo īpaši tā 10. punktu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. un 241. panta piemērošanu ir nepieciešams pētījums par to, kāda ir situācija un iespējas Savienībā attiecībā uz BKL ievešanu, vērtēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā, lai uzlabotu šo līdzekļu pieejamību lietotājiem un piekļūstamību tiem, vienlaikus nodrošinot, ka tie ir droši cilvēkiem, dzīvniekiem, augiem, videi un pārtikas nodrošinājuma ziņā.

| (12) | Šādas iespējas var ietvert izvērtēšanu par to, kāds potenciāls piemīt kritēriju, procedūru un lēmumu pieņemšanas saskaņošanai Savienībā; Savienības pētniecības, inovācijas un zināšanu izplatīšanas programmām un pastiprinātai sadarbībai ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai paātrinātu piekļuvi BKL tirgū un palielinātu piekļūstamību tiem; un ieguldījumiem, inovācijai un BKL drošai izmantošanai augiem kaitīgo organismu kontrolēšanā – šāda izvērtēšana būtu pirmais solis ceļā uz bioloģiskās kontroles plašākas koncepcijas saskaņotu definēšanu, |
| --- | --- |

(12)

Šādas iespējas var ietvert izvērtēšanu par to, kāds potenciāls piemīt kritēriju, procedūru un lēmumu pieņemšanas saskaņošanai Savienībā; Savienības pētniecības, inovācijas un zināšanu izplatīšanas programmām un pastiprinātai sadarbībai ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai paātrinātu piekļuvi BKL tirgū un palielinātu piekļūstamību tiem; un ieguldījumiem, inovācijai un BKL drošai izmantošanai augiem kaitīgo organismu kontrolēšanā – šāda izvērtēšana būtu pirmais solis ceļā uz bioloģiskās kontroles plašākas koncepcijas saskaņotu definēšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Padome lūdz Komisiju līdz 2022. gada 31. decembrim iesniegt pētījumu par to, kāda ir situācija attiecībā uz bezmugurkaulnieku tipa bioloģiskās kontroles līdzekļu ievešanu, ražošanu, vērtēšanu, tirdzniecību un izmantošanu Savienības teritorijā. Būtu jāizvērtē arī iespējas saskaņot procedūras visā Savienības teritorijā, lai atvieglotu BKL izmantošanas veicināšanu un piekļuvi tiem tirgū, lai atbalstītu ieguldījumus BKL un ar tiem saistītu inovāciju un lai veicinātu BKL drošu izmantošanu, tostarp gadījumos, kad tie ir vajadzīgi karantīnas organismu kontrolei, ko noteikušas augu veselības iestādes.

2. pants

Padome lūdz Komisiju iesniegt priekšlikumu, ja tas nepieciešams, ņemot vērā pētījuma rezultātus, vai informēt Padomi par citiem iespējamiem pasākumiem, kas būtu veicami pētījuma rezultātā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2021. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā

priekšsēdētāja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.).

1

(2)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

2

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1103

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Brazīlijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Brazīlijas iestāžu veiktiem atvasināto instrumentu darījumiem saskaņā ar Brazīlijas Centrālās bankas regulējumu, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Brazīlijā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(4)

Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Brazīlijā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

| (5) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Brazīlijā piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta tiesību aktos, kā arī apkārtrakstos, rezolūcijās un rīkojumos, ko izdevusi Banco Central do Brasil (“BCB”), Comissão de Valores Mobiliários (“CVM”) un Conselho Monetário Nacional (“CMN”). Proti, Likums 6.385/76 reglamentē Brazīlijas vērtspapīru tirgu; Rīkojums CVM 461/07 reglamentē regulētus vērtspapīru tirgus, kas ietver organizētas biržas, organizētu ārpusbiržas tirgu un neorganizētu ārpusbiržas tirgu; Apkārtrakstā BCB 3.082/02 ir izklāstīti grāmatvedības uzskaites kritēriji attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri pieder finanšu iestādēm un citām iestādēm, ko uzrauga BCB; Resolução CMN 3.505/07 reglamentē ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus Brazīlijā noslēdz Brazīlijas finanšu iestādes un citas iestādes, ko uzrauga BCB; Resolução CMN 4.277/13 nosaka novērtēšanas pēc tirgus cenas un novērtēšanas pēc modeļa prasības atvasināto instrumentu līgumos, kurus noslēdz finanšu iestādes un citas iestādes, ko uzrauga BCB; Instrução CVM 438/06 nosaka novērtēšanas pēc tirgus cenas prasības konkrētu veidu kopieguldījumu fondiem; Resoluçao 4.662/18 nosaka divpusējās maržu prasības; Resolução BCB 3.263/05 attiecas uz portfeļa sablīvēšanu; Resolução CMN 4.373/14 ir noteiktas prasības ieguldītājiem nerezidentiem, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus Brazīlijā, un, visbeidzot, Likums 4.595/64, 6.385/76, 10.214/01, 12.810/13 reglamentē dienesta noslēpumu, uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Brazīlijā piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta tiesību aktos, kā arī apkārtrakstos, rezolūcijās un rīkojumos, ko izdevusi Banco Central do Brasil (“BCB”), Comissão de Valores Mobiliários (“CVM”) un Conselho Monetário Nacional (“CMN”). Proti, Likums 6.385/76 reglamentē Brazīlijas vērtspapīru tirgu; Rīkojums CVM 461/07 reglamentē regulētus vērtspapīru tirgus, kas ietver organizētas biržas, organizētu ārpusbiržas tirgu un neorganizētu ārpusbiržas tirgu; Apkārtrakstā BCB 3.082/02 ir izklāstīti grāmatvedības uzskaites kritēriji attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri pieder finanšu iestādēm un citām iestādēm, ko uzrauga BCB; Resolução CMN 3.505/07 reglamentē ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus Brazīlijā noslēdz Brazīlijas finanšu iestādes un citas iestādes, ko uzrauga BCB; Resolução CMN 4.277/13 nosaka novērtēšanas pēc tirgus cenas un novērtēšanas pēc modeļa prasības atvasināto instrumentu līgumos, kurus noslēdz finanšu iestādes un citas iestādes, ko uzrauga BCB; Instrução CVM 438/06 nosaka novērtēšanas pēc tirgus cenas prasības konkrētu veidu kopieguldījumu fondiem; Resoluçao 4.662/18 nosaka divpusējās maržu prasības; Resolução BCB 3.263/05 attiecas uz portfeļa sablīvēšanu; Resolução CMN 4.373/14 ir noteiktas prasības ieguldītājiem nerezidentiem, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus Brazīlijā, un, visbeidzot, Likums 4.595/64, 6.385/76, 10.214/01, 12.810/13 reglamentē dienesta noslēpumu, uzraudzību un izpildi.

| (6) | Resolução BCB 3.263/05 nenosaka pienākumus veikt portfeļa sablīvēšanu un nesniedz ieteikumu to darīt. Tomēr tā dod iespēju finanšu iestādēm un citām iestādēm, ko uzrauga BCB, noslēgt līgumu, kas to ļauj. Nav īpašu tiesību aktu par strīdu izšķiršanas procesiem. Strīdu izšķiršanas noteikumus nosaka darījumu reģistri. Tāpēc Brazīlijas sistēmas nevar uzskatīt par līdzvērtīgām Savienības prasībām attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un strīdu izšķiršanu. |
| --- | --- |

(6)

Resolução BCB 3.263/05 nenosaka pienākumus veikt portfeļa sablīvēšanu un nesniedz ieteikumu to darīt. Tomēr tā dod iespēju finanšu iestādēm un citām iestādēm, ko uzrauga BCB, noslēgt līgumu, kas to ļauj. Nav īpašu tiesību aktu par strīdu izšķiršanas procesiem. Strīdu izšķiršanas noteikumus nosaka darījumu reģistri. Tāpēc Brazīlijas sistēmas nevar uzskatīt par līdzvērtīgām Savienības prasībām attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un strīdu izšķiršanu.

| (7) | Jebkurai Brazīlijas vienībai, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus, par tiem jāpaziņo darījumu reģistram, kas veic uzņēmējdarbību un tiek regulēts Brazīlijā. Saskaņā ar Likumu 6.385/76 darījuma spēkā esība ir atkarīga no tā paziņošanas darījumu reģistram. Saskaņā ar Resolução CMN 4.373/14 ieguldītājiem nerezidentiem, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus Brazīlijā, jābūt reģistrētiem CVM, un tiem ir jāievēro juridiski saistoši apstiprinājumi par saviem darījumiem. Tā kā abas puses paziņo par darījumu, nav citas juridiskas prasības, izņemot darījumu reģistra noteikumus attiecībā uz darījumu apstiprināšanu, divpusējo portfeļu saskaņošanu vai strīdu izšķiršanu. Apstiprinājums ir vienlaicīgs un atkarīgs no paziņošanas. Paziņošanai jānotiek pēc iespējas drīz, un parasti tā notiek tajā pašā dienā, kad darījums tiek veikts. Līdzīgi, tā kā abas puses paziņo par darījumiem un tos vienlaikus apstiprina darījumu reģistri, nav prasības veikt portfeļa saskaņošanu, jo atbilstīgi uzbūvei starp darījumu partneru portfeļiem nevar būt nekādas neatbilstības. Tāpēc Brazīlijas sistēmas attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu un portfeļa saskaņošanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām attiecīgajām Savienības prasībām. |
| --- | --- |

(7)

Jebkurai Brazīlijas vienībai, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus, par tiem jāpaziņo darījumu reģistram, kas veic uzņēmējdarbību un tiek regulēts Brazīlijā. Saskaņā ar Likumu 6.385/76 darījuma spēkā esība ir atkarīga no tā paziņošanas darījumu reģistram. Saskaņā ar Resolução CMN 4.373/14 ieguldītājiem nerezidentiem, kas veic ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumus Brazīlijā, jābūt reģistrētiem CVM, un tiem ir jāievēro juridiski saistoši apstiprinājumi par saviem darījumiem. Tā kā abas puses paziņo par darījumu, nav citas juridiskas prasības, izņemot darījumu reģistra noteikumus attiecībā uz darījumu apstiprināšanu, divpusējo portfeļu saskaņošanu vai strīdu izšķiršanu. Apstiprinājums ir vienlaicīgs un atkarīgs no paziņošanas. Paziņošanai jānotiek pēc iespējas drīz, un parasti tā notiek tajā pašā dienā, kad darījums tiek veikts. Līdzīgi, tā kā abas puses paziņo par darījumiem un tos vienlaikus apstiprina darījumu reģistri, nav prasības veikt portfeļa saskaņošanu, jo atbilstīgi uzbūvei starp darījumu partneru portfeļiem nevar būt nekādas neatbilstības. Tāpēc Brazīlijas sistēmas attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu un portfeļa saskaņošanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām attiecīgajām Savienības prasībām.

| (8) | Saskaņā ar Resolução CMN 3.505/07 un Resolução CMN 4.277/13 novērtēšana pēc tirgus cenas vai pēc modeļa katru dienu jāveic tirgotāja bankām, ārvalstu banku vietējām filiālēm, ārvalstu banku vietējiem meitasuzņēmumiem, kā arī fondiem un aktīvu pārvaldītājiem, kurus visus regulē BCB. Šis pienākums neattiecas uz kooperatīviem, apdrošinātājiem, pārapdrošinātājiem, pensiju fondiem un citiem nefinanšu korporatīvajiem darījumu partneriem, kuriem ir pienākums veikt novērtēšanu katru dienu tikai tad, ja tie pieder finanšu konglomerātam, kas ietver arī multiplu, komerciālu, investīciju, biržas banku vai krājbanku. Brazīlijas sistēmas var attiecīgi uzskatīt par līdzvērtīgām attiecīgajām Savienības prasībām, ciktāl šis lēmums attiecas tikai uz darījumiem, kurus veic ar darījumu partneriem, ko regulē BCB. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Resolução CMN 3.505/07 un Resolução CMN 4.277/13 novērtēšana pēc tirgus cenas vai pēc modeļa katru dienu jāveic tirgotāja bankām, ārvalstu banku vietējām filiālēm, ārvalstu banku vietējiem meitasuzņēmumiem, kā arī fondiem un aktīvu pārvaldītājiem, kurus visus regulē BCB. Šis pienākums neattiecas uz kooperatīviem, apdrošinātājiem, pārapdrošinātājiem, pensiju fondiem un citiem nefinanšu korporatīvajiem darījumu partneriem, kuriem ir pienākums veikt novērtēšanu katru dienu tikai tad, ja tie pieder finanšu konglomerātam, kas ietver arī multiplu, komerciālu, investīciju, biržas banku vai krājbanku. Brazīlijas sistēmas var attiecīgi uzskatīt par līdzvērtīgām attiecīgajām Savienības prasībām, ciktāl šis lēmums attiecas tikai uz darījumiem, kurus veic ar darījumu partneriem, ko regulē BCB.

| (9) | Ņemot vērā pienākumu par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem paziņot Brazīlijā regulētiem darījumu reģistriem un šāda pienākuma juridiskās sekas, Brazīlijas gadījumā tāpēc var apsvērt divpakāpju pieeju un secināt, ka attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu un portfeļa saskaņošanu Brazīlijā piemērojamās prasības iznākuma ziņā var uzskatīt par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 prasībām. Turklāt Brazīlijā ikdienas vērtēšanai piemērojamie noteikumi ir līdzvērtīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 noteikumiem, ja darījumi tiek veikti ar tirgotāja bankām, ārvalstu filiāļu vietējām filiālēm, ārvalstu banku vietējiem meitasuzņēmumiem, fondiem un aktīvu pārvaldītājiem, kā arī kooperatīviem, apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem, pensiju fondiem un citiem nefinanšu korporatīvajiem darījumu partneriem, kas pieder finanšu konglomerātam, kurš ietver arī multiplu, komerciālu, investīciju, biržas banku vai krājbanku. Ņemot vērā to, ka lielāko daļu ārpusbiržas atvasināto instrumentu pārrobežu darījumu veic darījumu partneri, kurus regulē BCB, šis lēmums būtu jāattiecina tikai uz darījumiem, ko veic starp darījumu partneriem, kurus regulē BCB, un darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuriem piemēro attiecīgo prasību saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā pienākumu par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem paziņot Brazīlijā regulētiem darījumu reģistriem un šāda pienākuma juridiskās sekas, Brazīlijas gadījumā tāpēc var apsvērt divpakāpju pieeju un secināt, ka attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu un portfeļa saskaņošanu Brazīlijā piemērojamās prasības iznākuma ziņā var uzskatīt par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 prasībām. Turklāt Brazīlijā ikdienas vērtēšanai piemērojamie noteikumi ir līdzvērtīgi Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 noteikumiem, ja darījumi tiek veikti ar tirgotāja bankām, ārvalstu filiāļu vietējām filiālēm, ārvalstu banku vietējiem meitasuzņēmumiem, fondiem un aktīvu pārvaldītājiem, kā arī kooperatīviem, apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem, pensiju fondiem un citiem nefinanšu korporatīvajiem darījumu partneriem, kas pieder finanšu konglomerātam, kurš ietver arī multiplu, komerciālu, investīciju, biržas banku vai krājbanku. Ņemot vērā to, ka lielāko daļu ārpusbiržas atvasināto instrumentu pārrobežu darījumu veic darījumu partneri, kurus regulē BCB, šis lēmums būtu jāattiecina tikai uz darījumiem, ko veic starp darījumu partneriem, kurus regulē BCB, un darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuriem piemēro attiecīgo prasību saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013.

| (10) | Attiecībā uz maržām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Brazīlijas juridiski saistošās prasības ietver Resoluçao CMN 4.662/18 un Apkārtrakstu BCB 3.902/18 (Brazīlijas maržu noteikumi). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz maržām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Brazīlijas juridiski saistošās prasības ietver Resoluçao CMN 4.662/18 un Apkārtrakstu BCB 3.902/18 (Brazīlijas maržu noteikumi).

| (11) | Kā noteikts Brazīlijas maržu noteikumos, darbības jomā ietilpstošie darījumu partneri ir visas finanšu iestādes vai citas iestādes, uz kurām attiecas BCB regulējums un kuru darbības grupas nosacītā vidējā kopsumma darbības jomā ietilpstošiem darījumiem pārsniedz 25 miljardus BRL. Darbības jomā ietilpstoši darījumi aptver tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu kopumu, kas ir līdzvērtīgs Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētajam darījumu kopumam, izņemot preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, bet ieskaitot zelta atvasinātos instrumentus, kurus uzskata par darbības jomā ietilpstošiem darījumiem, uz kuriem attiecas Savienības maržu noteikumi, nevis Brazīlijas maržu noteikumi; un kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi, uz kuriem attiecas Brazīlijas maržu noteikumi, bet kuriem piemēro pagaidu atbrīvojumu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2016/2251. Turklāt līdzīgi Savienībā piemērojamajam regulējumam grupas iekšējie darījumi, regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi un mijmaiņas darījumi, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un darījumi ar instrumentiem, kuru definīcija ir līdzīga segto obligāciju definīcijai Savienībā, ir izslēgti no darbības jomā ietilpstošo darījumu kopuma. Tomēr tie būtu jāņem vērā, nosakot darbības grupas nosacīto vidējo kopsummu. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, izņemot zelta atvasinātos instrumentus. |
| --- | --- |

(11)

Kā noteikts Brazīlijas maržu noteikumos, darbības jomā ietilpstošie darījumu partneri ir visas finanšu iestādes vai citas iestādes, uz kurām attiecas BCB regulējums un kuru darbības grupas nosacītā vidējā kopsumma darbības jomā ietilpstošiem darījumiem pārsniedz 25 miljardus BRL. Darbības jomā ietilpstoši darījumi aptver tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu kopumu, kas ir līdzvērtīgs Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētajam darījumu kopumam, izņemot preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, bet ieskaitot zelta atvasinātos instrumentus, kurus uzskata par darbības jomā ietilpstošiem darījumiem, uz kuriem attiecas Savienības maržu noteikumi, nevis Brazīlijas maržu noteikumi; un kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi, uz kuriem attiecas Brazīlijas maržu noteikumi, bet kuriem piemēro pagaidu atbrīvojumu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2016/2251. Turklāt līdzīgi Savienībā piemērojamajam regulējumam grupas iekšējie darījumi, regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi un mijmaiņas darījumi, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un darījumi ar instrumentiem, kuru definīcija ir līdzīga segto obligāciju definīcijai Savienībā, ir izslēgti no darbības jomā ietilpstošo darījumu kopuma. Tomēr tie būtu jāņem vērā, nosakot darbības grupas nosacīto vidējo kopsummu. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, izņemot zelta atvasinātos instrumentus.

| (12) | Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem jāsniedz un jāiekasē mainīgā marža no 2019. gada 1. septembra. Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, kuru darbības grupas nosacītā vidējā kopsumma darbības jomā ietilpstošiem darījumiem pārsniedz 2,250 miljardus BRL, sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē no 2019. gada 1. septembra, savukārt darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem zem minētās robežvērtības sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē no 2020. gada 1. septembra. Tādēļ šis lēmums attiecas tikai uz darījumiem starp darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkts, un darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas prasība sniegt un iekasēt mainīgo un sākotnējo maržu saskaņā ar Brazīlijas maržu noteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem jāsniedz un jāiekasē mainīgā marža no 2019. gada 1. septembra. Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, kuru darbības grupas nosacītā vidējā kopsumma darbības jomā ietilpstošiem darījumiem pārsniedz 2,250 miljardus BRL, sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē no 2019. gada 1. septembra, savukārt darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem zem minētās robežvērtības sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē no 2020. gada 1. septembra. Tādēļ šis lēmums attiecas tikai uz darījumiem starp darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkts, un darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas prasība sniegt un iekasēt mainīgo un sākotnējo maržu saskaņā ar Brazīlijas maržu noteikumiem.

| (13) | Brazīlijas maržu noteikumi atļauj sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 1,5 miljonu BRL apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā noteiktā robežvērtība ir 500 000 EUR. Brazīlijas maržu noteikumi atļauj arī to, ka sākotnējā marža tiek samazināta par summu, kas nepārsniedz 150 miljonus BRL. Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, kuru sākotnējās maržas apvienotā summa ir mazāka par minēto robežvērtību, sākotnējās maržas apmaiņa nav jāveic. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 29. pantā ir paredzēts līdzīgs atvieglojums, nosakot robežvērtību 50 miljonu EUR apmērā. Ņemot vērā šo valūtu vērtības nelielo atšķirību, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(13)

Brazīlijas maržu noteikumi atļauj sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 1,5 miljonu BRL apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā noteiktā robežvērtība ir 500 000 EUR. Brazīlijas maržu noteikumi atļauj arī to, ka sākotnējā marža tiek samazināta par summu, kas nepārsniedz 150 miljonus BRL. Darbības jomā ietilpstošiem darījumu partneriem, kuru sākotnējās maržas apvienotā summa ir mazāka par minēto robežvērtību, sākotnējās maržas apmaiņa nav jāveic. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 29. pantā ir paredzēts līdzīgs atvieglojums, nosakot robežvērtību 50 miljonu EUR apmērā. Ņemot vērā šo valūtu vērtības nelielo atšķirību, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (14) | Līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Brazīlijas maržu noteikumi atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Tomēr Brazīlijas maržu noteikumi neļauj izmantot iekšējos vai trešo personu modeļus sākotnējās maržas aprēķināšanai. Lai gan Brazīlijas maržu noteikumu prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu tādēļ ir stingrākas nekā Regulas (ES) Nr. 648/2012 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasības, šā lēmuma vajadzībām tās tomēr būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(14)

Līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Brazīlijas maržu noteikumi atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Tomēr Brazīlijas maržu noteikumi neļauj izmantot iekšējos vai trešo personu modeļus sākotnējās maržas aprēķināšanai. Lai gan Brazīlijas maržu noteikumu prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu tādēļ ir stingrākas nekā Regulas (ES) Nr. 648/2012 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasības, šā lēmuma vajadzībām tās tomēr būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (15) | Brazīlijas maržu noteikumu prasības par atbilstīgu nodrošinājumu, tā novērtēšanu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzvērtīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Brazīlijas maržu noteikumi ietver līdzvērtīgu sarakstu ar atbilstīgu nodrošinājumu, bet neprasa darījumu partneriem pamatoti diversificēt iekasēto nodrošinājumu, tajā skaitā ierobežojot vērtspapīrus ar zemu likviditāti, lai izvairītos no nodrošinājuma koncentrācijas, līdzīgi kā Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 8. pants. Tomēr, tā kā šīs koncentrācijas prasības saskaņā ar 8. pantu attiecas uz Savienības darījumu partneriem, var secināt, ka nodrošinājuma prasības saskaņā ar Brazīlijas maržu noteikumu piemērošanu nodrošina iznākumu, kas ir līdzvērtīgs Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 iznākumam. Līdz ar to Brazīlijas maržu noteikumi attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Brazīlijas maržu noteikumu prasības par atbilstīgu nodrošinājumu, tā novērtēšanu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzvērtīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Brazīlijas maržu noteikumi ietver līdzvērtīgu sarakstu ar atbilstīgu nodrošinājumu, bet neprasa darījumu partneriem pamatoti diversificēt iekasēto nodrošinājumu, tajā skaitā ierobežojot vērtspapīrus ar zemu likviditāti, lai izvairītos no nodrošinājuma koncentrācijas, līdzīgi kā Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 8. pants. Tomēr, tā kā šīs koncentrācijas prasības saskaņā ar 8. pantu attiecas uz Savienības darījumu partneriem, var secināt, ka nodrošinājuma prasības saskaņā ar Brazīlijas maržu noteikumu piemērošanu nodrošina iznākumu, kas ir līdzvērtīgs Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 iznākumam. Līdz ar to Brazīlijas maržu noteikumi attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem.

| (16) | Attiecībā uz līdzvērtīgu dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni Brazīlijā, 1964. gada Likums 4.595, 1976. gada Likums 6.385, 2001. gada Likums 10.214 un 2013. gada Likums 12.810 pilnvaro BCB un CVM pieprasīt no darījumu reģistriem jebkādus datus par atvasināto instrumentu darījumiem. Turklāt 2001. gada Papildu likumā 105 (LC 105) ir noteikts, ka visi dati ir jāapstrādā kā konfidenciāli. Šajā kontekstā, ja kādai citai vietējai vai ārvalstu iestādei ir vajadzīgi dati no Brazīlijas darījumu reģistriem, tai būtu oficiāli jāiesniedz savs pieprasījums BCB un/vai CVM, kas veiks analīzi, cita starpā ņemot vērā LC 105 noteiktos ierobežojumus, un oficiālas vienošanās nepieciešamība tiktu analizēta katrā gadījumā atsevišķi. Tāpēc būtu jāuzskata, ka šie likumi kopā nodrošina līdzvērtīgu aizsardzības līmeni attiecībā uz dienesta noslēpumu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz līdzvērtīgu dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni Brazīlijā, 1964. gada Likums 4.595, 1976. gada Likums 6.385, 2001. gada Likums 10.214 un 2013. gada Likums 12.810 pilnvaro BCB un CVM pieprasīt no darījumu reģistriem jebkādus datus par atvasināto instrumentu darījumiem. Turklāt 2001. gada Papildu likumā 105 (LC 105) ir noteikts, ka visi dati ir jāapstrādā kā konfidenciāli. Šajā kontekstā, ja kādai citai vietējai vai ārvalstu iestādei ir vajadzīgi dati no Brazīlijas darījumu reģistriem, tai būtu oficiāli jāiesniedz savs pieprasījums BCB un/vai CVM, kas veiks analīzi, cita starpā ņemot vērā LC 105 noteiktos ierobežojumus, un oficiālas vienošanās nepieciešamība tiktu analizēta katrā gadījumā atsevišķi. Tāpēc būtu jāuzskata, ka šie likumi kopā nodrošina līdzvērtīgu aizsardzības līmeni attiecībā uz dienesta noslēpumu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (17) | CMN ir augstākā iestāde Brazīlijas valsts finanšu sistēmā, un tā ir atbildīga par monetārās politikas un kredītu politikas formulēšanu kopumā. BCB ir pakļauta CMN un atbild par monetāro politiku, starptautisko rezervju pārvaldību, banku uzraudzību un ārvalstu kapitāla un kredītu pārraudzību. BCB īsteno prudenciālos noteikumus un darbojas kā monetārā iestāde, un kā tāda ir atbildīga par sistēmiskās stabilitātes nodrošināšanu. Lai ierobežotu nelikumīgu praksi, īstenotu izglītojošus pasākumus un risinātu situācijas, kas var apdraudēt valsts finanšu sistēmu, BCB var noteikt administratīvus sodus, pieņemt piesardzības vai pagaidu pasākumus, izdot saistību vēstuli un noteikt apturēšanu vai ierobežojumus. CVM ir pakļauts CMN un atbild par kapitāla tirgu, tajā skaitā vērtspapīru emitentu, biržu un ārpusbiržas tirgu, un iestāžu, kas ir daļa no vērtspapīru izplatīšanas sistēmas, regulēšanu un pārraudzību. CVM mērķis ir saglabāt tirgus efektivitāti un veicināt attīstību, un tā mērķis ir arī aizsargāt ieguldītājus un saglabāt vienlīdzīgu praksi vērtspapīru tirgū, izpildot noteikumus par informācijas atklāšanu un pārredzamību. Būtu jāuzskata, ka ar BCB un CVM pieejamajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Brazīlijas noteikumiem par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

(17)

CMN ir augstākā iestāde Brazīlijas valsts finanšu sistēmā, un tā ir atbildīga par monetārās politikas un kredītu politikas formulēšanu kopumā. BCB ir pakļauta CMN un atbild par monetāro politiku, starptautisko rezervju pārvaldību, banku uzraudzību un ārvalstu kapitāla un kredītu pārraudzību. BCB īsteno prudenciālos noteikumus un darbojas kā monetārā iestāde, un kā tāda ir atbildīga par sistēmiskās stabilitātes nodrošināšanu. Lai ierobežotu nelikumīgu praksi, īstenotu izglītojošus pasākumus un risinātu situācijas, kas var apdraudēt valsts finanšu sistēmu, BCB var noteikt administratīvus sodus, pieņemt piesardzības vai pagaidu pasākumus, izdot saistību vēstuli un noteikt apturēšanu vai ierobežojumus. CVM ir pakļauts CMN un atbild par kapitāla tirgu, tajā skaitā vērtspapīru emitentu, biržu un ārpusbiržas tirgu, un iestāžu, kas ir daļa no vērtspapīru izplatīšanas sistēmas, regulēšanu un pārraudzību. CVM mērķis ir saglabāt tirgus efektivitāti un veicināt attīstību, un tā mērķis ir arī aizsargāt ieguldītājus un saglabāt vienlīdzīgu praksi vērtspapīru tirgū, izpildot noteikumus par informācijas atklāšanu un pārredzamību. Būtu jāuzskata, ka ar BCB un CVM pieejamajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Brazīlijas noteikumiem par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi.

| (18) | Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Brazīlijas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt BCB un CVM sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(18)

Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Brazīlijas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt BCB un CVM sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (19) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Brazīlijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, ikdienas vērtēšanu un portfeļa saskaņošanu, ko piemēro darījumiem, kurus kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus regulē Banco Central do Brasil (“BCB”) un Comissão de Valores Mobiliários (“CVM”) un kuriem CCP neveic centralizētu tīrvērti, uzskata par līdzvērtīgu attiecīgajām Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem ir darbības jomā ietilpstošs darījumu partneris Brazīlijas maržu noteikumu nolūkā.

2. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Brazīlijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu, ko piemēro darījumiem, kurus kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus regulē BCB un CVM, izņemot preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, bet neieskaitot zelta atvasinātos instrumentus, un kuriem CCP neveic tīrvērti, uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem ir darbības jomā ietilpstošs darījumu partneris Brazīlijas maržu noteikumu nolūkā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/89

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1104

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Finanšu iestāžu uzraudzības biroja uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”); turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”); turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvijāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības vajadzētu būt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvijāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā cita starpā par operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā atzinumā EVTI secināja, ka, ņemot vērā to, ka Kanāda joprojām gatavo savu regulatīvo režīmu tīrvērtes pienākumam, nefinanšu darījumu partneriem un riska mazināšanas metodēm darījumiem, kuriem nav veikta tīrvērte, tā nespēja veikt pārliecinošu analīzi un sniegt tehnisku atzinumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā cita starpā par operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā atzinumā EVTI secināja, ka, ņemot vērā to, ka Kanāda joprojām gatavo savu regulatīvo režīmu tīrvērtes pienākumam, nefinanšu darījumu partneriem un riska mazināšanas metodēm darījumiem, kuriem nav veikta tīrvērte, tā nespēja veikt pārliecinošu analīzi un sniegt tehnisku atzinumu par šo jautājumu.

| (5) | Komisija ir ņēmusi vērā EVTI tehnisko atzinumu, kā arī kopš tā laika notikušās regulatīvās izmaiņas. Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Kanādā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir ņēmusi vērā EVTI tehnisko atzinumu, kā arī kopš tā laika notikušās regulatīvās izmaiņas. Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Kanādā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

| (6) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Kanādā piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta Finanšu iestāžu uzraudzības biroja (“OSFI”) Pamatnostādnē E-22 par maržas prasībām attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un Pamatnostādnē B-7 par atvasināto instrumentu labu praksi (kopā – “pamatnostādnes”). Pamatnostādņu neievērošanas gadījumā var tikt pārskatīta atļauja, saskaņā ar kuru darbojas vienības, uz kurām attiecas pamatnostādnes. OSFI Kanādā veic federāli regulētu finanšu iestāžu (FRFI) prudenciālu regulējumu un uzraudzību un atbild par visu OSFI pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. FRFI ir bankas, ārvalstu banku filiāles, banku pārvaldītājsabiedrības, trasta un aizdevumu sabiedrības, kooperatīvas kredītapvienības, kooperatīvas privātklientu apvienības, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, īpašuma un nelaimes gadījumu apdrošināšanas sabiedrības un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības. Pamatnostādnēs ir noteikti minimālie standarti maržas un citu risku mazināšanas metožu prasībām atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus veic FRFI. Pamatnostādne B-7 stājās spēkā 2014. gada novembrī, bet Pamatnostādne E-22 stājās spēkā 2017. gada jūnijā, un dažām no tās prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo pakāpenisko ieviešanu, kas paredzēta Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251. |
| --- | --- |

(6)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Kanādā piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta Finanšu iestāžu uzraudzības biroja (“OSFI”) Pamatnostādnē E-22 par maržas prasībām attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un Pamatnostādnē B-7 par atvasināto instrumentu labu praksi (kopā – “pamatnostādnes”). Pamatnostādņu neievērošanas gadījumā var tikt pārskatīta atļauja, saskaņā ar kuru darbojas vienības, uz kurām attiecas pamatnostādnes. OSFI Kanādā veic federāli regulētu finanšu iestāžu (FRFI) prudenciālu regulējumu un uzraudzību un atbild par visu OSFI pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. FRFI ir bankas, ārvalstu banku filiāles, banku pārvaldītājsabiedrības, trasta un aizdevumu sabiedrības, kooperatīvas kredītapvienības, kooperatīvas privātklientu apvienības, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, īpašuma un nelaimes gadījumu apdrošināšanas sabiedrības un apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības. Pamatnostādnēs ir noteikti minimālie standarti maržas un citu risku mazināšanas metožu prasībām atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus veic FRFI. Pamatnostādne B-7 stājās spēkā 2014. gada novembrī, bet Pamatnostādne E-22 stājās spēkā 2017. gada jūnijā, un dažām no tās prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo pakāpenisko ieviešanu, kas paredzēta Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251.

| (7) | Operacionālā riska mazināšanas metodes ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, kā noteikts Pamatnostādnē B-7, joprojām nav pietiekamas, salīdzinot ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 paredzētajiem pienākumiem attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu un darījuma vērtēšanu. Tādēļ šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz strīdu izšķiršanas pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013, kā arī attiecībā uz maržu prasībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktā un Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251. |
| --- | --- |

(7)

Operacionālā riska mazināšanas metodes ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, kā noteikts Pamatnostādnē B-7, joprojām nav pietiekamas, salīdzinot ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 paredzētajiem pienākumiem attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu un darījuma vērtēšanu. Tādēļ šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz strīdu izšķiršanas pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013, kā arī attiecībā uz maržu prasībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktā un Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251.

| (8) | Attiecībā uz strīdu izšķiršanas prasībām, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Kanādas noteikumi par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kas iekļauti Pamatnostādnē B-7 un piemērojami aptvertajām FRFI, ietver pienākumus, kas ir līdzīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. punktā paredzētajiem pienākumiem. Proti, Pamatnostādnē B-7 ir ietverti īpaši noteikumi par strīdu izšķiršanu, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz strīdu izšķiršanas prasībām, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Kanādas noteikumi par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kas iekļauti Pamatnostādnē B-7 un piemērojami aptvertajām FRFI, ietver pienākumus, kas ir līdzīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. punktā paredzētajiem pienākumiem. Proti, Pamatnostādnē B-7 ir ietverti īpaši noteikumi par strīdu izšķiršanu, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti.

| (9) | Attiecībā uz maržām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Pamatnostādnē E-22 paredzētie noteikumi attiecas uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un uz kuriem neattiecas Pamatnostādnē E-22 noteiktās maržas prasības, un fiksētos ārvalstu valūtas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri ir saistīti ar starpvalūtu mijmaiņas darījumu pamatsummas apmaiņu, un kuri ir atbrīvoti no Pamatnostādnē E-22 noteiktajām sākotnējās maržas prasībām, kā arī preču darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri neietilpst atvasināta instrumenta definīcijā, kas dota Pamatnostādnē E-22. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 27., 30., 30.a, 31. un 38. pantu ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi un regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi, kā arī valūtas mijmaiņas darījumu pamatsummas apmaiņa ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām, savukārt atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar segtajām obligācijām riska ierobežošanas nolūkā, daži atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar vērtspapīrošanu, atvasinātie instrumenti ar darījumu partneriem trešās valstīs, kurās nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu juridisko izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību, kā arī vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi un indeksa iespējas līgumi ir atbrīvoti no sākotnējās un mainīgās maržas prasībām. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz maržām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, Pamatnostādnē E-22 paredzētie noteikumi attiecas uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un uz kuriem neattiecas Pamatnostādnē E-22 noteiktās maržas prasības, un fiksētos ārvalstu valūtas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri ir saistīti ar starpvalūtu mijmaiņas darījumu pamatsummas apmaiņu, un kuri ir atbrīvoti no Pamatnostādnē E-22 noteiktajām sākotnējās maržas prasībām, kā arī preču darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri neietilpst atvasināta instrumenta definīcijā, kas dota Pamatnostādnē E-22. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 27., 30., 30.a, 31. un 38. pantu ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi un regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi, kā arī valūtas mijmaiņas darījumu pamatsummas apmaiņa ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām, savukārt atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar segtajām obligācijām riska ierobežošanas nolūkā, daži atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar vērtspapīrošanu, atvasinātie instrumenti ar darījumu partneriem trešās valstīs, kurās nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu juridisko izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību, kā arī vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi un indeksa iespējas līgumi ir atbrīvoti no sākotnējās un mainīgās maržas prasībām. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi.

| (10) | Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 visām FRFI, kas pieder pie konsolidētas grupas, kuras apkopotā mēneša beigu nosacītā vidējā summa atvasinātajiem instrumentiem, kuriem tīrvērte tiek veikta necentralizēti, 2016. gada martā, aprīlī un maijā un jebkurā nākamajā gadā pārsniedz 12 miljardus CAD (“aptvertās vienības”), jāapmainās ar sākotnējo un mainīgo maržu. Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 Kanāda ir pieņēmusi starptautiski saskaņotu grafiku sākotnējās maržas prasību pakāpeniskai ieviešanai. Valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, atbilstīgas daudzpusējās attīstības bankas, Starptautisko norēķinu banka un centrālie darījumu partneri ir izslēgti no aptverto vienību definīcijas. Finanšu līdzekļu meitasuzņēmumi, kas veic riska pārvaldības darbības meitasuzņēmumu vārdā korporatīvā grupā, un dažas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības ir izslēgti no aptverto vienību definīcijas. Tādēļ šim lēmumam būtu jāattiecas uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz strīdu izšķiršanas un nodrošinājuma apmaiņas pienākumiem, kas piemērojami FRFI, kuras ir aptvertās vienības (“aptvertās FRFI”). Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgo maržu apmaiņa. Tādēļ šim lēmumam vajadzētu būt atkarīgam no mainīgās maržas apmaiņas attiecībā uz darījumiem, ko veic ar aptvertajām FRFI. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 visām FRFI, kas pieder pie konsolidētas grupas, kuras apkopotā mēneša beigu nosacītā vidējā summa atvasinātajiem instrumentiem, kuriem tīrvērte tiek veikta necentralizēti, 2016. gada martā, aprīlī un maijā un jebkurā nākamajā gadā pārsniedz 12 miljardus CAD (“aptvertās vienības”), jāapmainās ar sākotnējo un mainīgo maržu. Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 Kanāda ir pieņēmusi starptautiski saskaņotu grafiku sākotnējās maržas prasību pakāpeniskai ieviešanai. Valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, atbilstīgas daudzpusējās attīstības bankas, Starptautisko norēķinu banka un centrālie darījumu partneri ir izslēgti no aptverto vienību definīcijas. Finanšu līdzekļu meitasuzņēmumi, kas veic riska pārvaldības darbības meitasuzņēmumu vārdā korporatīvā grupā, un dažas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības ir izslēgti no aptverto vienību definīcijas. Tādēļ šim lēmumam būtu jāattiecas uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz strīdu izšķiršanas un nodrošinājuma apmaiņas pienākumiem, kas piemērojami FRFI, kuras ir aptvertās vienības (“aptvertās FRFI”). Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgo maržu apmaiņa. Tādēļ šim lēmumam vajadzētu būt atkarīgam no mainīgās maržas apmaiņas attiecībā uz darījumiem, ko veic ar aptvertajām FRFI.

| (11) | Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 sākotnējā un mainīgā marža jāaprēķina un jāpieprasa divu darbdienu laikā pēc darījuma veikšanas ar atvasināto instrumentu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, starp aptverto FRFI un aptverto vienību. Pēc tam maržas jāaprēķina un jāpieprasa katru dienu. Maržas jāsniedz vai jāsaņem vēlākais otrajā darbdienā pēc katra maržu pieprasījuma. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 12. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz mainīgo maržu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Pamatnostādni E-22 sākotnējā un mainīgā marža jāaprēķina un jāpieprasa divu darbdienu laikā pēc darījuma veikšanas ar atvasināto instrumentu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, starp aptverto FRFI un aptverto vienību. Pēc tam maržas jāaprēķina un jāpieprasa katru dienu. Maržas jāsniedz vai jāsaņem vēlākais otrajā darbdienā pēc katra maržu pieprasījuma. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 12. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz mainīgo maržu.

| (12) | Pamatnostādnē E-22 paredzēts arī sākotnējās un mainīgās maržas apvienotā minimālā pārveduma summa 750 000 CAD apmērā. Šī summa Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir noteikta 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā šo valūtu vērtības maržas atšķirību un vispārīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(12)

Pamatnostādnē E-22 paredzēts arī sākotnējās un mainīgās maržas apvienotā minimālā pārveduma summa 750 000 CAD apmērā. Šī summa Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir noteikta 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā šo valūtu vērtības maržas atšķirību un vispārīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (13) | Attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķinu līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Pamatnostādne E-22 atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Alternatīvi, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, var izmantot iekšējos vai trešo personu modeļus, ja minētie modeļi atbilst konkrētām prasībām, kas ir līdzvērtīgas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajām prasībām. Iekšējos un trešo personu modeļus pārskata OSFI, ņemot vērā atbilstības kritērijus. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķinu līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Pamatnostādne E-22 atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Alternatīvi, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, var izmantot iekšējos vai trešo personu modeļus, ja minētie modeļi atbilst konkrētām prasībām, kas ir līdzvērtīgas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajām prasībām. Iekšējos un trešo personu modeļus pārskata OSFI, ņemot vērā atbilstības kritērijus.

| (14) | Pamatnostādnes E-22 prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Pamatnostādnē E-22 ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un līdzīgi kā Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 tajā noteikts, ka nodrošinājums jānovērtē katru dienu. Turklāt tajā ir noteikts, ka sākotnējā marža, ar kuru veikta apmaiņa, ir jātur tā, lai nodrošinātu, ka tā ir nekavējoties pieejama iekasējošai personai darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā un ka uz to attiecas sistēma, kas pēc iespējas aizsargā sniedzošo personu iekasējošā darījumu partnera bankrota gadījumā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatnostādnes E-22 prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Pamatnostādnē E-22 ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un līdzīgi kā Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 tajā noteikts, ka nodrošinājums jānovērtē katru dienu. Turklāt tajā ir noteikts, ka sākotnējā marža, ar kuru veikta apmaiņa, ir jātur tā, lai nodrošinātu, ka tā ir nekavējoties pieejama iekasējošai personai darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā un ka uz to attiecas sistēma, kas pēc iespējas aizsargā sniedzošo personu iekasējošā darījumu partnera bankrota gadījumā.

| (15) | Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzību uz OSFI rīcībā esošo informāciju attiecas Finanšu iestāžu uzraudzības biroja likuma (“OSFI likums”) 22. panta noteikumi, kas nodrošina, ka visa OSFI vai jebkuras personas, kas rīkojas OSFI vadībā, iegūtā informācija par finanšu iestādes uzņēmējdarbību vai lietām, vai par personām, kas ar tām nodarbojas, ir konfidenciāla un ar to attiecīgi rīkojas. Uz OSFI un personām, kas darbojas tās vadībā, attiecas arī Privātuma likums, kas aizsargā personas datus, kuri ir federālās valdības iestādes kontrolē, kā arī Informācijas pieejamības likums, kurā paredzētas tiesības piekļūt informācijai dokumentos, kas ir federālās valdības iestāžu kontrolē. Tāpēc OSFI likuma 22. pantā kopā ar Privātuma likumu un Informācijas pieejamības likumu ir paredzētas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzību uz OSFI rīcībā esošo informāciju attiecas Finanšu iestāžu uzraudzības biroja likuma (“OSFI likums”) 22. panta noteikumi, kas nodrošina, ka visa OSFI vai jebkuras personas, kas rīkojas OSFI vadībā, iegūtā informācija par finanšu iestādes uzņēmējdarbību vai lietām, vai par personām, kas ar tām nodarbojas, ir konfidenciāla un ar to attiecīgi rīkojas. Uz OSFI un personām, kas darbojas tās vadībā, attiecas arī Privātuma likums, kas aizsargā personas datus, kuri ir federālās valdības iestādes kontrolē, kā arī Informācijas pieejamības likums, kurā paredzētas tiesības piekļūt informācijai dokumentos, kas ir federālās valdības iestāžu kontrolē. Tāpēc OSFI likuma 22. pantā kopā ar Privātuma likumu un Informācijas pieejamības likumu ir paredzētas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā.

| (16) | Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu federālo uzraudzību un izpildi Kanādā OSFI ir galvenā atbildība par pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. OSFI var veikt virkni uzraudzības pasākumu, lai novērstu jebkādus piemērojamo prasību pārkāpumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka minētie pasākumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar pamatnostādnēm taisnīgā un nekropļojošā veidā, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(16)

Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu federālo uzraudzību un izpildi Kanādā OSFI ir galvenā atbildība par pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. OSFI var veikt virkni uzraudzības pasākumu, lai novērstu jebkādus piemērojamo prasību pārkāpumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka minētie pasākumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar pamatnostādnēm taisnīgā un nekropļojošā veidā, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu.

| (17) | Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Kanādas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt OSFI sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Kanādas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt OSFI sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu Pamatnostādnē B-7 noteiktajiem strīdu izšķiršanas pienākumiem, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus regulē Finanšu iestāžu uzraudzības birojs (“OSFI”), uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. punkta prasībām, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Kanādā un ir aptverta federāli regulēta finanšu iestāde (“aptverta FRFI”), kas definēta Pamatnostādnē E-22.

2. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu nodrošinājuma apmaiņai, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus regulē OSFI, izņemot preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, kā sīkāk precizēts Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Kanādā, un uz to attiecas Kanādas maržu prasības; |
| --- | --- |

a)

vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Kanādā, un uz to attiecas Kanādas maržu prasības;

| b) | darījumi tiek novērtēti pēc tirgus cenas, un, ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgās maržas apmaiņa tiek veikta tajā pašā dienā, kad to aprēķina. |
| --- | --- |

b)

darījumi tiek novērtēti pēc tirgus cenas, un, ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgās maržas apmaiņa tiek veikta tajā pašā dienā, kad to aprēķina.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, ja darījumu partneru starpā konstatē, ka mainīgo maržu nevar konsekventi nodrošināt tajā pašā dienā, kad to aprēķina, Kanādas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu arī uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja mainīgā marža tiek nodrošināta divu darbdienu laikā pēc tās aprēķināšanas un tiek attiecīgi koriģēts maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

(4)  ESMA/2013/1375, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Canada, Final report, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, 2013. gada 1. oktobris.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Canada, Final report

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/94

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1105

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Singapūras Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”); turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”); turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Singapūrā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(4)

Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par Singapūrā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

| (5) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Singapūrā piemēro atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Singapūras Monetārās iestādes (“MAS”) Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu (licencēšana un uzņēmējdarbības veikšana) noteikumos, kā arī Pamatnostādnēs par riska mazināšanas prasībām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti (“Pamatnostādnes par riska mazināšanas prasībām”), un Pamatnostādnēs par maržu prasībām atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti (“Pamatnostādnes par maržām”). Pamatnostādnes par maržām stājās spēkā 2017. gada 1. martā, savukārt Pamatnostādnes par riska mazināšanas prasībām tika publicētas 2019. gada aprīlī. MAS ir Singapūras Centrālās bankas un finanšu regulators un īsteno visu Singapūras finanšu iestāžu, tajā skaitā banku, tirdzniecības banku, apdrošināšanas sabiedrību, kapitāla tirgus starpnieku, finanšu konsultantu un finanšu tirgus infrastruktūru, prudenciālo uzraudzību. Tai ir jurisdikcija attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(5)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko Singapūrā piemēro atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Singapūras Monetārās iestādes (“MAS”) Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu (licencēšana un uzņēmējdarbības veikšana) noteikumos, kā arī Pamatnostādnēs par riska mazināšanas prasībām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti (“Pamatnostādnes par riska mazināšanas prasībām”), un Pamatnostādnēs par maržu prasībām atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti (“Pamatnostādnes par maržām”). Pamatnostādnes par maržām stājās spēkā 2017. gada 1. martā, savukārt Pamatnostādnes par riska mazināšanas prasībām tika publicētas 2019. gada aprīlī. MAS ir Singapūras Centrālās bankas un finanšu regulators un īsteno visu Singapūras finanšu iestāžu, tajā skaitā banku, tirdzniecības banku, apdrošināšanas sabiedrību, kapitāla tirgus starpnieku, finanšu konsultantu un finanšu tirgus infrastruktūru, prudenciālo uzraudzību. Tai ir jurisdikcija attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punkta nozīmē.

| (6) | MAS Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu (licencēšana un uzņēmējdarbības veikšana) noteikumu 54.B pantā, Pamatnostādnēs par riska mazināšanas prasībām un Pamatnostādnēs par maržas prasībām noteiktās operacionālā riska mazināšanas metodes ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, ir līdzīgas tām, kas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 paredzētas attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, līgumu vērtēšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu un strīdu izšķiršanu. |
| --- | --- |

(6)

MAS Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu (licencēšana un uzņēmējdarbības veikšana) noteikumu 54.B pantā, Pamatnostādnēs par riska mazināšanas prasībām un Pamatnostādnēs par maržas prasībām noteiktās operacionālā riska mazināšanas metodes ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, ir līdzīgas tām, kas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 paredzētas attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, līgumu vērtēšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu un strīdu izšķiršanu.

| (7) | Attiecībā uz prasībām par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, vērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, ārpusbiržas atvasināto instrumentu noteikumus, kas ietverti MAS pamatnostādnēs, varētu uzskatīt par līdzvērtīgiem prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā. Pamatnostādņu neievērošanas gadījumā var tikt pārskatīta atļauja, saskaņā ar kuru darbojas vienības, uz kurām attiecas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz prasībām par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, vērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, ārpusbiržas atvasināto instrumentu noteikumus, kas ietverti MAS pamatnostādnēs, varētu uzskatīt par līdzvērtīgiem prasībām, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā. Pamatnostādņu neievērošanas gadījumā var tikt pārskatīta atļauja, saskaņā ar kuru darbojas vienības, uz kurām attiecas pamatnostādnes.

| (8) | Singapūras maržas noteikumus piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, fiksētus ārvalstu valūtas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri saistīti ar pamatsummas apmaiņu, izmantojot starpvalūtu mijmaiņas darījumus, preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri noslēgti komerciālā nolūkā, atvasinātos instrumentus, kuriem nav veikta tīrvērte, bez juridiski izpildāma līguma par savstarpējo prasījumu ieskaitu, atvasinātos instrumentus, kuriem nav veikta tīrvērte, bez juridiski izpildāma nodrošinājuma līguma, kapitāla vērtspapīru iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus. Turklāt Singapūras maržas noteikumos nav ietverts nekāds īpašs režīms attiecībā uz strukturētiem produktiem, tajā skaitā segtajām obligācijām un vērtspapīrošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 noteikumiem ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi un regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi un valūtas mijmaiņas līgumu pamatsummas apmaiņa ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām, un tikai atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar segtajām obligācijām riska ierobežošanas nolūkā, atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar konkrētu vērtspapīrošanu, un atvasinātie instrumenti ar darījumu partneriem trešās valstīs, kurās nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu juridisko izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību, kā arī vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi un indeksa iespējas līgumi ir atbrīvoti no maržas prasībām. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri noslēgti komerciālā nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Singapūras maržas noteikumus piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, fiksētus ārvalstu valūtas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri saistīti ar pamatsummas apmaiņu, izmantojot starpvalūtu mijmaiņas darījumus, preču atvasinātos instrumentus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri noslēgti komerciālā nolūkā, atvasinātos instrumentus, kuriem nav veikta tīrvērte, bez juridiski izpildāma līguma par savstarpējo prasījumu ieskaitu, atvasinātos instrumentus, kuriem nav veikta tīrvērte, bez juridiski izpildāma nodrošinājuma līguma, kapitāla vērtspapīru iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus. Turklāt Singapūras maržas noteikumos nav ietverts nekāds īpašs režīms attiecībā uz strukturētiem produktiem, tajā skaitā segtajām obligācijām un vērtspapīrošanu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 noteikumiem ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi un regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi un valūtas mijmaiņas līgumu pamatsummas apmaiņa ir atbrīvoti no sākotnējās maržas prasībām, un tikai atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar segtajām obligācijām riska ierobežošanas nolūkā, atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar konkrētu vērtspapīrošanu, un atvasinātie instrumenti ar darījumu partneriem trešās valstīs, kurās nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu juridisko izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību, kā arī vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi un indeksa iespējas līgumi ir atbrīvoti no maržas prasībām. Tādēļ šis lēmums nebūtu jāpiemēro preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kuri noslēgti komerciālā nolūkā.

| (9) | Pamatnostādnēs par maržām noteiktās maržu prasības attiecas uz “personām, kas ir atbrīvotas no kapitāla tirgus pakalpojumu licences saskaņā ar SFA 99. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu” (“MAS aptvertā vienība”), kas attiecas uz bankām, kas licencētas saskaņā ar Singapūras Banku likumu, un tirdzniecības bankām. Valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, atbilstīgas daudzpusējas aģentūras, organizācija vai vienības, Starptautisko norēķinu banka, Starptautiskais Valūtas fonds, Pasaules Banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka ir atbrīvoti no maržu apmaiņas saskaņā ar pamatnostādnēm. Tāpēc “MAS aptvertā vienība” definīcija ir Regulā (ES) Nr. 648/2012 ietvertās “finanšu darījumu partnera” definīcijas apakškopa. Tādēļ šim lēmumam būtu jāaptver tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas un nodrošinājuma apmaiņas pienākumiem, kas piemērojami MAS aptvertām vienībām. |
| --- | --- |

(9)

Pamatnostādnēs par maržām noteiktās maržu prasības attiecas uz “personām, kas ir atbrīvotas no kapitāla tirgus pakalpojumu licences saskaņā ar SFA 99. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu” (“MAS aptvertā vienība”), kas attiecas uz bankām, kas licencētas saskaņā ar Singapūras Banku likumu, un tirdzniecības bankām. Valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, atbilstīgas daudzpusējas aģentūras, organizācija vai vienības, Starptautisko norēķinu banka, Starptautiskais Valūtas fonds, Pasaules Banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka ir atbrīvoti no maržu apmaiņas saskaņā ar pamatnostādnēm. Tāpēc “MAS aptvertā vienība” definīcija ir Regulā (ES) Nr. 648/2012 ietvertās “finanšu darījumu partnera” definīcijas apakškopa. Tādēļ šim lēmumam būtu jāaptver tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas un nodrošinājuma apmaiņas pienākumiem, kas piemērojami MAS aptvertām vienībām.

| (10) | MAS aptvertajai vienībai ir jāveic mainīgās maržas apmaiņa, ja tās atvasināto instrumentu līgumu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacītā vidējā mēneša beigu kopsumma par gada martu, aprīli un maiju pārsniedz 5 miljardus SGD, vai gadījumā, ja darījums notiek ar MAS aptverto vienību, kuras atvasināto instrumentu līgumu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacītā vidējā mēneša beigu kopsumma par gada martu, aprīli un maiju pārsniedz minēto robežvērtību. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu partneriem, kuriem CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa. Tādēļ šim lēmumam vajadzētu būt atkarīgam no mainīgās maržas apmaiņas attiecībā uz darījumiem, ko veic ar MAS aptvertajām vienībām, uz kurām attiecas Singapūras maržas noteikumi. |
| --- | --- |

(10)

MAS aptvertajai vienībai ir jāveic mainīgās maržas apmaiņa, ja tās atvasināto instrumentu līgumu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacītā vidējā mēneša beigu kopsumma par gada martu, aprīli un maiju pārsniedz 5 miljardus SGD, vai gadījumā, ja darījums notiek ar MAS aptverto vienību, kuras atvasināto instrumentu līgumu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacītā vidējā mēneša beigu kopsumma par gada martu, aprīli un maiju pārsniedz minēto robežvērtību. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu partneriem, kuriem CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa. Tādēļ šim lēmumam vajadzētu būt atkarīgam no mainīgās maržas apmaiņas attiecībā uz darījumiem, ko veic ar MAS aptvertajām vienībām, uz kurām attiecas Singapūras maržas noteikumi.

| (11) | Saskaņā ar Pamatnostādnēm par maržām sākotnējās un mainīgās maržas (kopā “maržas”) apmaiņa būtu jāveic standarta norēķinu cikla ietvaros attiecībā uz attiecīgo nodrošinājuma veidu, bet ne vēlāk kā trīs darbdienas no darījuma dienas vai no dienas, kad maržas ir jāpārrēķina. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz mainīgo maržu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Pamatnostādnēm par maržām sākotnējās un mainīgās maržas (kopā “maržas”) apmaiņa būtu jāveic standarta norēķinu cikla ietvaros attiecībā uz attiecīgo nodrošinājuma veidu, bet ne vēlāk kā trīs darbdienas no darījuma dienas vai no dienas, kad maržas ir jāpārrēķina. Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz mainīgo maržu.

| (12) | Līdzīgi prasībām, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251, saskaņā ar Pamatnostādnēm par maržām MAS aptvertajām vienībām ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacīto kopsummu, kas aprēķināta konsolidētās grupas līmenī un neskaitot grupas iekšējos darījumus, par marta, aprīļa un maija mēnesi pirms gada, kurā aprēķins pārsniedz 13 miljardus SGD, jāveic sākotnējās maržas apmaiņa. Singapūra ir pieņēmusi starptautiski saskaņotu pakāpeniskas ieviešanas grafiku sākotnējās maržas prasībām. Pamatnostādnēs par maržām ir paredzēta arī apvienotā minimālā pārveduma summa, ko veido sākotnējā un mainīgā marža 800 000 SGD apmērā. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā noteiktā robežvērtība ir 500 000 EUR. Ņemot vērā šo valūtu vērtības nelielo atšķirību, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(12)

Līdzīgi prasībām, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251, saskaņā ar Pamatnostādnēm par maržām MAS aptvertajām vienībām ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuriem nav veikta tīrvērte, nosacīto kopsummu, kas aprēķināta konsolidētās grupas līmenī un neskaitot grupas iekšējos darījumus, par marta, aprīļa un maija mēnesi pirms gada, kurā aprēķins pārsniedz 13 miljardus SGD, jāveic sākotnējās maržas apmaiņa. Singapūra ir pieņēmusi starptautiski saskaņotu pakāpeniskas ieviešanas grafiku sākotnējās maržas prasībām. Pamatnostādnēs par maržām ir paredzēta arī apvienotā minimālā pārveduma summa, ko veido sākotnējā un mainīgā marža 800 000 SGD apmērā. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā noteiktā robežvērtība ir 500 000 EUR. Ņemot vērā šo valūtu vērtības nelielo atšķirību, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (13) | Līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Singapūras maržu noteikumi atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot sākotnējās maržas aprēķinam, ja tie ietver zināmus konkrētus parametrus, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, kā arī zināmus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Pirms iekšējā vai trešās personas modeļa izmantošanas un pirms jebkādu tā izmaiņu veikšanas darījumu partneriem ir jāinformē MAS un jāiesniedz visa attiecīgā dokumentācija, tajā skaitā modeļa metodika, specifikācijas un validācijas ziņojumi, lai pierādītu, ka modelis atbilst Pamatnostādnēm par maržām. |
| --- | --- |

(13)

Līdzīgi kā attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā noteikto standartizēto metodi sākotnējās maržas aprēķināšanai Singapūras maržu noteikumi atļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs iepriekš minētajā pielikumā norādītajam. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot sākotnējās maržas aprēķinam, ja tie ietver zināmus konkrētus parametrus, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, kā arī zināmus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Pirms iekšējā vai trešās personas modeļa izmantošanas un pirms jebkādu tā izmaiņu veikšanas darījumu partneriem ir jāinformē MAS un jāiesniedz visa attiecīgā dokumentācija, tajā skaitā modeļa metodika, specifikācijas un validācijas ziņojumi, lai pierādītu, ka modelis atbilst Pamatnostādnēm par maržām.

| (14) | Singapūras maržu noteikumos ietvertās prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, var uzskatīt par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Singapūras maržu noteikumos ir ietverts arī līdzīgs saraksts ar atbilstīgu nodrošinājumu un ietverta prasība MAS aptvertajām vienībām pamatoti dažādot iekasēto nodrošinājumu, tajā skaitā ierobežojot vērtspapīrus ar zemu likviditāti, lai izvairītos no nodrošinājuma koncentrācijas. Singapūras maržu noteikumos ietvertās prasības, ko piemēro nodrošinājuma novērtēšanai, ir pielīdzināmas prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 19. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Singapūras maržu noteikumos ietvertās prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, var uzskatīt par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Singapūras maržu noteikumos ir ietverts arī līdzīgs saraksts ar atbilstīgu nodrošinājumu un ietverta prasība MAS aptvertajām vienībām pamatoti dažādot iekasēto nodrošinājumu, tajā skaitā ierobežojot vērtspapīrus ar zemu likviditāti, lai izvairītos no nodrošinājuma koncentrācijas. Singapūras maržu noteikumos ietvertās prasības, ko piemēro nodrošinājuma novērtēšanai, ir pielīdzināmas prasībām, kas noteiktas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 19. pantā.

| (15) | Attiecībā uz dienesta noslēpuma līdzvērtīga līmeņa aizsardzību Singapūrā uz MAS darbiniekiem attiecas noteikumi par dienesta noslēpumu, kas iekļauti Singapūras Monetārās iestādes likumā (“MAS likums”), kurš aizliedz MAS direktoriem, amatpersonām, darbiniekiem, konsultantiem un aģentiem izpaust informāciju, ko viņi ir ieguvuši, pildot savus pienākumus. Tāpēc “MAS likums” garantē dienesta noslēpumu, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzību, ja kompetentās iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kas ir līdzvērtīgs Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā minētajam. Tāpēc būtu jāuzskata, ka “MAS likums” dienesta noslēpumu aizsargā Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētajai aizsardzībai līdzvērtīgā līmenī. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz dienesta noslēpuma līdzvērtīga līmeņa aizsardzību Singapūrā uz MAS darbiniekiem attiecas noteikumi par dienesta noslēpumu, kas iekļauti Singapūras Monetārās iestādes likumā (“MAS likums”), kurš aizliedz MAS direktoriem, amatpersonām, darbiniekiem, konsultantiem un aģentiem izpaust informāciju, ko viņi ir ieguvuši, pildot savus pienākumus. Tāpēc “MAS likums” garantē dienesta noslēpumu, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzību, ja kompetentās iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kas ir līdzvērtīgs Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā minētajam. Tāpēc būtu jāuzskata, ka “MAS likums” dienesta noslēpumu aizsargā Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzētajai aizsardzībai līdzvērtīgā līmenī.

| (16) | Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Singapūrā MAS ir galvenā atbildība par pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. MAS ir pilnvaras veikt plašu uzraudzības pasākumu klāstu, lai apturētu jebkādu piemērojamo prasību pārkāpumu, piemēram, brīdinājuma vēstules, direktoru atcelšanu, uzraudzības apstiprinājumu atteikumu vai MAS aptverto vienību darbības ierobežojumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar minētajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Singapūras noteikumiem par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

(16)

Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Singapūrā MAS ir galvenā atbildība par pamatnostādņu ievērošanas pārraudzību un izpildi. MAS ir pilnvaras veikt plašu uzraudzības pasākumu klāstu, lai apturētu jebkādu piemērojamo prasību pārkāpumu, piemēram, brīdinājuma vēstules, direktoru atcelšanu, uzraudzības apstiprinājumu atteikumu vai MAS aptverto vienību darbības ierobežojumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar minētajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Singapūras noteikumiem par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi.

| (17) | Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kuras MAS noteikusi attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un kuras piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt MAS sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kuras MAS noteikusi attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un kuras piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt MAS sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu tirdzniecības apstiprināšanai, portfeļa sablīvēšanai un saskaņošanai, vērtēšanai un strīdu izšķiršanai, ko piemēro darījumiem, kurus Singapūras Monetārā iestāde (“MAS”) regulē kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus un kuriem CCP neveic tīrvērti, uzskata par līdzvērtīgu attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Singapūrā un ir “MAS aptverta vienība”, kas definēta Pamatnostādnēs par maržu prasībām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

2. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu, ko piemēro darījumiem, kurus MAS regulē kā ārpusbiržas atvasinātos instrumentus un kuriem CCP neveic tīrvērti, izņemot preču atvasinātos instrumentus komerciālā nolūkā, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Singapūrā un ir MAS aptvertā vienība, kas definēta Pamatnostādnēs par maržu prasībām Singapūras ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti; |
| --- | --- |

a)

vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību Singapūrā un ir MAS aptvertā vienība, kas definēta Pamatnostādnēs par maržu prasībām Singapūras ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

| b) | ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgās maržas apmaiņu veic tajā pašā dienā, kad to aprēķina. |
| --- | --- |

b)

ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgās maržas apmaiņu veic tajā pašā dienā, kad to aprēķina.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, ja darījumu partneru starpā konstatē, ka mainīgo maržu nevar konsekventi nodrošināt tajā pašā dienā, kad to aprēķina, Singapūras tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu arī uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja mainīgās maržas apmaiņa tiek veikta divu darbdienu laikā pēc tās aprēķināšanas un tiek attiecīgi koriģēts maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/99

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1106

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā atzinumā EVTI secināja, ka nepastāv juridiski saistošas prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa saskaņošanas veikšanas kārtību, portfeļa sablīvēšanas veikšanu, portfeļa novērtēšanu un strīdu izšķiršanas pienākumu vai attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneriem Austrālijā. Turklāt EVTI konstatēja, ka attiecīgajā brīdī nebija iespējams novērtēt, vai divpusējām maržām piemērojamais režīms ir līdzvērtīgs, jo Savienībā vēl nebija izstrādāti tehniskie standarti divpusējo maržu noteikumu precizēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā atzinumā EVTI secināja, ka nepastāv juridiski saistošas prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa saskaņošanas veikšanas kārtību, portfeļa sablīvēšanas veikšanu, portfeļa novērtēšanu un strīdu izšķiršanas pienākumu vai attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu darījumu partneriem Austrālijā. Turklāt EVTI konstatēja, ka attiecīgajā brīdī nebija iespējams novērtēt, vai divpusējām maržām piemērojamais režīms ir līdzvērtīgs, jo Savienībā vēl nebija izstrādāti tehniskie standarti divpusējo maržu noteikumu precizēšanai.

| (5) | Komisija, veicot savu novērtējumu, ir ņēmusi vērā EVTI tehnisko atzinumu, kā arī kopš tā laika notikušās regulatīvās izmaiņas. Komisija ir veikusi salīdzinošu analīzi par Austrālijā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām. Tā arī novērtēja minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, veicot savu novērtējumu, ir ņēmusi vērā EVTI tehnisko atzinumu, kā arī kopš tā laika notikušās regulatīvās izmaiņas. Komisija ir veikusi salīdzinošu analīzi par Austrālijā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām. Tā arī novērtēja minēto prasību iznākumu un to piemērotību no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

| (6) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas Austrālijā piemērojama darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes (“APRA”) prudenciālajā standartā CPS 226, kas pieņemts saskaņā ar 1959. gada Banku likuma (Banking Act) 11AF pantu, 1973. gada Apdrošināšanas likuma (Insurance Act) 32. pantu, 1995. gada Dzīvības apdrošināšanas likuma (Life Insurance Act) 230.A pantu un 1993. gada Vecumpensijas nozares (Uzraudzības) likuma (SIS Act) 34.C pantu. APRA uzdevums ir nodrošināt prudenciāli regulējamu finanšu iestāžu drošumu un stabilitāti, lai tās izpildītu savas finansiālās saistības pret noguldītājiem, apdrošinājuma ņēmējiem un fonda dalībniekiem stabilā, efektīvā un konkurētspējīgā finanšu sistēmā. Prudenciālais standarts CPS 226 nosaka, ka vienībai, uz kuru attiecas minētie noteikumi, ir jābūt atbilstīgai maržas noteikšanas un riska mazināšanas praksei attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Minētais prudenciālais standarts attiecas uz iestādēm banku, vispārējās apdrošināšanas, dzīvības apdrošināšanas un vecumpensijas nozarēs, ievērojot noteiktas robežvērtības. Prudenciālais standarts CPS 226 stājās spēkā 2017. gada 1. martā. Dažām tā prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 paredzēto pakāpenisko ieviešanu. |
| --- | --- |

(6)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas Austrālijā piemērojama darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes (“APRA”) prudenciālajā standartā CPS 226, kas pieņemts saskaņā ar 1959. gada Banku likuma (Banking Act) 11AF pantu, 1973. gada Apdrošināšanas likuma (Insurance Act) 32. pantu, 1995. gada Dzīvības apdrošināšanas likuma (Life Insurance Act) 230.A pantu un 1993. gada Vecumpensijas nozares (Uzraudzības) likuma (SIS Act) 34.C pantu. APRA uzdevums ir nodrošināt prudenciāli regulējamu finanšu iestāžu drošumu un stabilitāti, lai tās izpildītu savas finansiālās saistības pret noguldītājiem, apdrošinājuma ņēmējiem un fonda dalībniekiem stabilā, efektīvā un konkurētspējīgā finanšu sistēmā. Prudenciālais standarts CPS 226 nosaka, ka vienībai, uz kuru attiecas minētie noteikumi, ir jābūt atbilstīgai maržas noteikšanas un riska mazināšanas praksei attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Minētais prudenciālais standarts attiecas uz iestādēm banku, vispārējās apdrošināšanas, dzīvības apdrošināšanas un vecumpensijas nozarēs, ievērojot noteiktas robežvērtības. Prudenciālais standarts CPS 226 stājās spēkā 2017. gada 1. martā. Dažām tā prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 paredzēto pakāpenisko ieviešanu.

| (7) | Prudenciālo standartu CPS 226 piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot ārvalstu valūtas līgumus, kuru termiņš ir mazāks par trim dienām. Atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, definīcija prudenciālajā standartā CPS 226 ir plašāka nekā ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcija, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. pantā. Prudenciālā standarta CPS 226 9. punkta g) apakšpunktā “atvasinātais instruments” definēts kā atvasināts instruments 2001. gada Komercsabiedrību likuma 7. nodaļas nozīmē vai līgums, kas ir regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums, mijmaiņas līgums vai iespējas līgums, vai jebkāda šo lietu kombinācija attiecībā uz vienu vai vairākām precēm. Tādēļ līdzvērtība būtu jāatzīst attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas maržas saskaņā ar prudenciālā standarta CPS 226 9. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(7)

Prudenciālo standartu CPS 226 piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot ārvalstu valūtas līgumus, kuru termiņš ir mazāks par trim dienām. Atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, definīcija prudenciālajā standartā CPS 226 ir plašāka nekā ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcija, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. pantā. Prudenciālā standarta CPS 226 9. punkta g) apakšpunktā “atvasinātais instruments” definēts kā atvasināts instruments 2001. gada Komercsabiedrību likuma 7. nodaļas nozīmē vai līgums, kas ir regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums, mijmaiņas līgums vai iespējas līgums, vai jebkāda šo lietu kombinācija attiecībā uz vienu vai vairākām precēm. Tādēļ līdzvērtība būtu jāatzīst attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas maržas saskaņā ar prudenciālā standarta CPS 226 9. punkta g) apakšpunktu.

| (8) | Prudenciālo standartu CPS 226 parasti piemēro darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, starp “APRA aptvertajām vienībām” un “aptvertajiem darījumu partneriem”. “APRA aptvertās vienības” ir licencētas noguldījumu iestādes (ADI), tajā skaitā ārvalstu ADI, un saskaņā ar Banku likumu licencētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības, vispārējie apdrošinātāji, tajā skaitā C kategorijas apdrošinātāji, saskaņā ar Apdrošināšanas likumu licencētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības un 2. līmeņa apdrošināšanas grupu mātessabiedrības, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, tajā skaitā savstarpējās apdrošināšanas biedrības un atbilstīgas ārvalstu dzīvības apdrošināšanas sabiedrības (EFLIC), un saskaņā ar Dzīvības apdrošināšanas likumu reģistrētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības un reģistrējama vecumpensijas vienība saskaņā ar SIS likumu attiecībā uz to darījumdarbību. “Aptverto darījumu partneru” definīcija kopumā atbilst “finanšu darījumu partnera” definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, vienlaikus līdzīgā veidā izslēdzot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, ja darījums tiek veikts vienīgi riska ierobežošanas nolūkā. “Aptverto darījumu partneru” definīcijā nav ņemta vērā darījumu partnera jurisdikcijas atrašanās vieta, kamēr nav šaubu par savstarpējo prasījumu ieskaita līguma izpildāmību darījumu partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā vai ja nodrošinājuma līgumi nav apstrīdami un ir juridiski izpildāmi darījumu partnera saistību nepildīšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

Prudenciālo standartu CPS 226 parasti piemēro darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, starp “APRA aptvertajām vienībām” un “aptvertajiem darījumu partneriem”. “APRA aptvertās vienības” ir licencētas noguldījumu iestādes (ADI), tajā skaitā ārvalstu ADI, un saskaņā ar Banku likumu licencētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības, vispārējie apdrošinātāji, tajā skaitā C kategorijas apdrošinātāji, saskaņā ar Apdrošināšanas likumu licencētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības un 2. līmeņa apdrošināšanas grupu mātessabiedrības, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, tajā skaitā savstarpējās apdrošināšanas biedrības un atbilstīgas ārvalstu dzīvības apdrošināšanas sabiedrības (EFLIC), un saskaņā ar Dzīvības apdrošināšanas likumu reģistrētas nefunkcionējošas pārvaldītājsabiedrības un reģistrējama vecumpensijas vienība saskaņā ar SIS likumu attiecībā uz to darījumdarbību. “Aptverto darījumu partneru” definīcija kopumā atbilst “finanšu darījumu partnera” definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, vienlaikus līdzīgā veidā izslēdzot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, ja darījums tiek veikts vienīgi riska ierobežošanas nolūkā. “Aptverto darījumu partneru” definīcijā nav ņemta vērā darījumu partnera jurisdikcijas atrašanās vieta, kamēr nav šaubu par savstarpējo prasījumu ieskaita līguma izpildāmību darījumu partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā vai ja nodrošinājuma līgumi nav apstrīdami un ir juridiski izpildāmi darījumu partnera saistību nepildīšanas gadījumā.

| (9) | Saskaņā ar prudenciālā standarta CPS 226 11. punktu pienākumi veikt mainīgās maržas apmaiņu ir piemērojami darījumu partneriem tikai tad, ja abu darījumu partneru atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, summa kopumā un konsolidēti pārsniedz de minimis robežvērtību 3 miljardu AUD apmērā. Šāda robežvērtība nepastāv saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. Tāpēc līdzvērtības atzīšanai vajadzētu būt atkarīgai no mainīgās maržas apmaiņas starp darījumu partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, un APRA aptvertajām vienībām. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar prudenciālā standarta CPS 226 11. punktu pienākumi veikt mainīgās maržas apmaiņu ir piemērojami darījumu partneriem tikai tad, ja abu darījumu partneru atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, summa kopumā un konsolidēti pārsniedz de minimis robežvērtību 3 miljardu AUD apmērā. Šāda robežvērtība nepastāv saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012. Tāpēc līdzvērtības atzīšanai vajadzētu būt atkarīgai no mainīgās maržas apmaiņas starp darījumu partneriem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, un APRA aptvertajām vienībām.

| (10) | Prudenciālajā standartā CPS 226 ietverti pienākumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 VIII nodaļā. Proti, minētā prudenciālā standarta 77.–94. punktā ietvertas konkrētas prasības par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu, darījumu novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo tās paredz, ka darījumi jāapstiprina tikai “cik ātri vien iespējams”, savukārt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 ir noteikts maksimālais periods, kurā darījums ir jāapstiprina. Attiecībā uz portfeļa saskaņošanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo biežums, kādā jāsaskaņo portfelis, prudenciālajā standartā CPS 226 nav norādīts, savukārt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 tas ir precīzi noteikts. Attiecībā uz strīdu izšķiršanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo pretēji Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 149/2013 minētais prudenciālais standarts neparedz īpašu procesu attiecībā uz strīdiem, kas nav atrisināti piecu darbdienu laikā. Attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un darījumu novērtēšanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības iznākuma ziņā varētu uzskatīt par līdzvērtīgām tām prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 13. un 14. pantā. |
| --- | --- |

(10)

Prudenciālajā standartā CPS 226 ietverti pienākumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 VIII nodaļā. Proti, minētā prudenciālā standarta 77.–94. punktā ietvertas konkrētas prasības par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu, darījumu novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo tās paredz, ka darījumi jāapstiprina tikai “cik ātri vien iespējams”, savukārt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 ir noteikts maksimālais periods, kurā darījums ir jāapstiprina. Attiecībā uz portfeļa saskaņošanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo biežums, kādā jāsaskaņo portfelis, prudenciālajā standartā CPS 226 nav norādīts, savukārt Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013 tas ir precīzi noteikts. Attiecībā uz strīdu izšķiršanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības nevar uzskatīt par līdzvērtīgām, jo pretēji Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 149/2013 minētais prudenciālais standarts neparedz īpašu procesu attiecībā uz strīdiem, kas nav atrisināti piecu darbdienu laikā. Attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un darījumu novērtēšanu prudenciālajā standartā CPS 226 noteiktās prasības iznākuma ziņā varētu uzskatīt par līdzvērtīgām tām prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 13. un 14. pantā.

| (11) | Tāpēc attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un uz kuriem attiecas prudenciālais standarts CPS 226, tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas piemērojama APRA aptvertajām vienībām, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un darījumu novērtēšanu, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic CCP. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un uz kuriem attiecas prudenciālais standarts CPS 226, tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas piemērojama APRA aptvertajām vienībām, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu un darījumu novērtēšanu, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic CCP.

| (12) | Saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 mainīgās maržas apmaiņa jāveic, ievērojot minētā prudenciālā standarta 11. punktā minēto de minimis robežvērtību, un sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē par visiem jauniem darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, starp APRA aptvertu vienību un aptvertu darījumu partneri. APRA ir pieņēmusi starptautiski saskaņoto pakāpenisko ieviešanu sākotnējās maržas prasību piemērošanas sākšanai, un AUD izteiktās pakāpeniskās ieviešanas robežvērtības būtu jāuzskata par līdzvērtīgām tām robežvērtībām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 35. pantā. Līdzīgi atbrīvojumi attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem un mijmaiņas darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai indeksa iespējas līgumiem ir paredzēti Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas maržu prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un prudenciālo standartu CPS 226. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 mainīgās maržas apmaiņa jāveic, ievērojot minētā prudenciālā standarta 11. punktā minēto de minimis robežvērtību, un sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē par visiem jauniem darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, starp APRA aptvertu vienību un aptvertu darījumu partneri. APRA ir pieņēmusi starptautiski saskaņoto pakāpenisko ieviešanu sākotnējās maržas prasību piemērošanas sākšanai, un AUD izteiktās pakāpeniskās ieviešanas robežvērtības būtu jāuzskata par līdzvērtīgām tām robežvērtībām, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 35. pantā. Līdzīgi atbrīvojumi attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem un mijmaiņas darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai indeksa iespējas līgumiem ir paredzēti Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas maržu prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un prudenciālo standartu CPS 226.

| (13) | Saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 mainīgā marža jāaprēķina un jāpieprasa katru dienu, un mainīgās maržas summu norēķini jāveic “nekavējoties”. APRA ir publiski paziņojusi, ka tā sagaida, ka praksē mainīgās maržas norēķini jāveic, pamatojoties uz T+1 principu (kur T ir maržas pieprasījuma datums). Tomēr šāds norēķinu termiņš var nebūt iespējams visos apstākļos, piemēram, laika zonas un pārrobežu apsvērumu dēļ. Tāpēc APRA ir pieņēmusi uz principiem balstītu prasību veikt ātru mainīgās maržas norēķinu, lai iegūtu iznākumu, kas atbilst citām globālām regulatīvām prasībām attiecībā uz mainīgās maržas norēķinu grafiku. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 12. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Prudenciālajā standartā CPS 226 paredzētā sistēma attiecībā uz mainīgo maržu būtu jāuzskata par līdzvērtīgu tikai tad, ja ar šo sistēmu tiek iegūts iznākums, kas ir līdzvērtīgs iznākumam, kurš iegūts, piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasības. Tādēļ būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 mainīgā marža jāaprēķina un jāpieprasa katru dienu, un mainīgās maržas summu norēķini jāveic “nekavējoties”. APRA ir publiski paziņojusi, ka tā sagaida, ka praksē mainīgās maržas norēķini jāveic, pamatojoties uz T+1 principu (kur T ir maržas pieprasījuma datums). Tomēr šāds norēķinu termiņš var nebūt iespējams visos apstākļos, piemēram, laika zonas un pārrobežu apsvērumu dēļ. Tāpēc APRA ir pieņēmusi uz principiem balstītu prasību veikt ātru mainīgās maržas norēķinu, lai iegūtu iznākumu, kas atbilst citām globālām regulatīvām prasībām attiecībā uz mainīgās maržas norēķinu grafiku. Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 12. pantā ir noteikts, ka visiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumā, kam CCP neveic tīrvērti, katru dienu jāveic mainīgās maržas apmaiņa vai attiecīgi jākoriģē maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai. Prudenciālajā standartā CPS 226 paredzētā sistēma attiecībā uz mainīgo maržu būtu jāuzskata par līdzvērtīgu tikai tad, ja ar šo sistēmu tiek iegūts iznākums, kas ir līdzvērtīgs iznākumam, kurš iegūts, piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasības. Tādēļ būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi.

| (14) | Prudenciālais standarts CPS 226 paredz sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 750 000 AUD apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir paredzēta summa 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā nelielo atšķirību starp minētajām summām un prudenciālā standarta CPS 226 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 kopīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(14)

Prudenciālais standarts CPS 226 paredz sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 750 000 AUD apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir paredzēta summa 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā nelielo atšķirību starp minētajām summām un prudenciālā standarta CPS 226 un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 kopīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (15) | Prudenciālā standarta CPS 226 prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Līdzīgi standartizētajai metodei sākotnējās maržas aprēķināšanai, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, prudenciālais standarts CPS 226 ļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs IV pielikumā noteiktajam modelim. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, ja minētie modeļi ietver konkrētus parametrus, kas ir līdzvērtīgi Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajiem parametriem, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un konkrētus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. APRA aptvertajām vienībām ir jāiesniedz pieteikums APRA apstiprinājuma saņemšanai par iekšēja vai trešās personas modeļa izmantošanu un jānodrošina, ka pirms apstiprinājuma pieprasīšanas tiek veikta šī modeļa neatkarīga pārbaude. |
| --- | --- |

(15)

Prudenciālā standarta CPS 226 prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Līdzīgi standartizētajai metodei sākotnējās maržas aprēķināšanai, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, prudenciālais standarts CPS 226 ļauj izmantot standartizētu modeli, kas ir līdzvērtīgs IV pielikumā noteiktajam modelim. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, ja minētie modeļi ietver konkrētus parametrus, kas ir līdzvērtīgi Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajiem parametriem, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un konkrētus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. APRA aptvertajām vienībām ir jāiesniedz pieteikums APRA apstiprinājuma saņemšanai par iekšēja vai trešās personas modeļa izmantošanu un jānodrošina, ka pirms apstiprinājuma pieprasīšanas tiek veikta šī modeļa neatkarīga pārbaude.

| (16) | Prudenciālā standarta CPS 226 prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Prudenciālajā standartā CPS 226 ir ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un APRA aptvertajai vienībai ir jāievieš pienācīgas kontroles, lai nodrošinātu, ka iegūtais nodrošinājums nerada būtisku nepareizu risku vai būtisku koncentrācijas risku. Koncentrācija būtu jānovērtē, ņemot vērā atsevišķu emitentu, emitenta veidu un aktīvu veidu. Tāpēc prudenciālajā standartā CPS 226 iekļautie maržu noteikumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Prudenciālā standarta CPS 226 prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Prudenciālajā standartā CPS 226 ir ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un APRA aptvertajai vienībai ir jāievieš pienācīgas kontroles, lai nodrošinātu, ka iegūtais nodrošinājums nerada būtisku nepareizu risku vai būtisku koncentrācijas risku. Koncentrācija būtu jānovērtē, ņemot vērā atsevišķu emitentu, emitenta veidu un aktīvu veidu. Tāpēc prudenciālajā standartā CPS 226 iekļautie maržu noteikumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem.

| (17) | Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni Austrālijā APRA, kā arī visu Sadraudzības aģentūru rīcībā esošā informācija ir pakļauta 1988. gada Privātuma likumam (“Privacy Act”). Turklāt 1998. gada Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes likums (“APRA Act”) paredz sīki izstrādātus slepenības noteikumus, kas attiecas uz APRA un tās darbiniekiem. Proti, saskaņā ar APRA likuma 56. panta 2. punktu APRA amatpersonas vai bijušās amatpersonas ir vainīgas noziedzīgā nodarījumā, ja tās atklāj “aizsargātu informāciju” vai “aizsargātu dokumentu” jebkurai personai vai “tiesai” (izņemot saskaņā ar APRA likumu). Turklāt 1914. gada Noziedzības likuma (“Crimes Act”) 70. pants ir slepenības noteikums, kas vispārēji piemērojams Sadraudzības amatpersonām (t. i., valsts sektora darbiniekiem, tajā skaitā APRA personālam un līgumslēdzējiem). Minētajā noteikumā ir noteikts, ka Sadraudzības amatpersonu noziedzīgs nodarījums ir izpaust faktus vai dokumentus, kas viņām kā Sadraudzības amatpersonām darīti zināmi vai nonāk viņu rīcībā un kurus viņām ir pienākums neizpaust. Kopā ņemot, Privātuma likumā, Noziedzības likumā un APRA likumā paredzētas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, ja iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kuras būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā noteiktajām garantijām. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni Austrālijā APRA, kā arī visu Sadraudzības aģentūru rīcībā esošā informācija ir pakļauta 1988. gada Privātuma likumam (“Privacy Act”). Turklāt 1998. gada Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestādes likums (“APRA Act”) paredz sīki izstrādātus slepenības noteikumus, kas attiecas uz APRA un tās darbiniekiem. Proti, saskaņā ar APRA likuma 56. panta 2. punktu APRA amatpersonas vai bijušās amatpersonas ir vainīgas noziedzīgā nodarījumā, ja tās atklāj “aizsargātu informāciju” vai “aizsargātu dokumentu” jebkurai personai vai “tiesai” (izņemot saskaņā ar APRA likumu). Turklāt 1914. gada Noziedzības likuma (“Crimes Act”) 70. pants ir slepenības noteikums, kas vispārēji piemērojams Sadraudzības amatpersonām (t. i., valsts sektora darbiniekiem, tajā skaitā APRA personālam un līgumslēdzējiem). Minētajā noteikumā ir noteikts, ka Sadraudzības amatpersonu noziedzīgs nodarījums ir izpaust faktus vai dokumentus, kas viņām kā Sadraudzības amatpersonām darīti zināmi vai nonāk viņu rīcībā un kurus viņām ir pienākums neizpaust. Kopā ņemot, Privātuma likumā, Noziedzības likumā un APRA likumā paredzētas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, ja iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kuras būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā noteiktajām garantijām.

| (18) | Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Austrālijā APRA ir galvenā atbildība par prudenciālā standarta CPS 226 ievērošanas pārraudzību un izpildi. APRA var veikt plašu uzraudzības pasākumu klāstu, tajā skaitā veikt oficiālu izmeklēšanu par iestādes lietām, izvirzīt nosacījumus iestādes licencei vai izdot rīkojumus saistībā ar konkrētiem jautājumiem, iecelt tiesību aktos noteiktu pārvaldnieku, tiesas ieceltu pārvaldnieku vai pilnvarotā aizvietotāju, lai vadītu iestādes lietas, sāktu krimināltiesvedību pret personām vai iestādēm vai lūgtu ierobežojošus rīkojumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka minētie pasākumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 taisnīgā un nekropļojošā veidā un nodrošina efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(18)

Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Austrālijā APRA ir galvenā atbildība par prudenciālā standarta CPS 226 ievērošanas pārraudzību un izpildi. APRA var veikt plašu uzraudzības pasākumu klāstu, tajā skaitā veikt oficiālu izmeklēšanu par iestādes lietām, izvirzīt nosacījumus iestādes licencei vai izdot rīkojumus saistībā ar konkrētiem jautājumiem, iecelt tiesību aktos noteiktu pārvaldnieku, tiesas ieceltu pārvaldnieku vai pilnvarotā aizvietotāju, lai vadītu iestādes lietas, sāktu krimināltiesvedību pret personām vai iestādēm vai lūgtu ierobežojošus rīkojumus. Tāpēc būtu jāuzskata, ka minētie pasākumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar prudenciālo standartu CPS 226 taisnīgā un nekropļojošā veidā un nodrošina efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu.

| (19) | Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Austrālijas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt APRA sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(19)

Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kas noteiktas Austrālijas tiesību aktos attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt APRA sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (20) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu portfeļa sablīvēšanai un darījumu novērtēšanai, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus regulē Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestāde (“APRA”), uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem ir APRA aptverta vienība, kas definēta prudenciālajā standartā CPS 226.

2. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu nodrošinājuma apmaiņai, ko piemēro atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus regulē APRA, uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vismaz viens no minēto darījumu partneriem ir APRA aptverta vienība, kas definēta prudenciālajā standartā CPS 226; |
| --- | --- |

a)

vismaz viens no minēto darījumu partneriem ir APRA aptverta vienība, kas definēta prudenciālajā standartā CPS 226;

| b) | ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgā marža tiek nodrošināta tajā pašā dienā, kad to aprēķina. |
| --- | --- |

b)

ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir jānodrošina mainīgā marža, mainīgā marža tiek nodrošināta tajā pašā dienā, kad to aprēķina.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, ja darījumu partneru starpā konstatē, ka mainīgo maržu nevar konsekventi nodrošināt tajā pašā dienā, kad to aprēķina, Austrālijas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu arī uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja mainīgā marža tiek nodrošināta 2 darbdienu laikā pēc tās aprēķināšanas un tiek attiecīgi koriģēts maržinālais riska periods, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

(4)  ESMA/2013/1373, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Australia, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, 2013. gada 1. oktobris.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Australia

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/104

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1107

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kuru piemēro Honkongas Monetārās iestādes uzraudzītiem atvasināto instrumentu darījumiem, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. panta prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu starp darījumu partneriem.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržas prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas rezultātam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantā noteiktajām Savienības prasībām, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržas prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas rezultātam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantā noteiktajām Savienības prasībām, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā ieteikumā EVTI secināja, ka, ņemot vērā to, ka Honkonga joprojām gatavo savu regulatīvo režīmu tīrvērtes pienākumam, nefinanšu darījumu partneriem un riska mazināšanas metodēm attiecībā uz līgumiem, kuriem nav veikta tīrvērte, tā nespēja veikt pārliecinošu un pilnīgu analīzi un sniegt tehnisku atzinumu par minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 1. oktobrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (“EVTI”) tehnisko atzinumu par Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), tajā skaitā operacionālā riska mazināšanas metodēm, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Savā tehniskajā ieteikumā EVTI secināja, ka, ņemot vērā to, ka Honkonga joprojām gatavo savu regulatīvo režīmu tīrvērtes pienākumam, nefinanšu darījumu partneriem un riska mazināšanas metodēm attiecībā uz līgumiem, kuriem nav veikta tīrvērte, tā nespēja veikt pārliecinošu un pilnīgu analīzi un sniegt tehnisku atzinumu par minētajiem jautājumiem.

| (5) | Komisija ir ņēmusi vērā regulatīvās norises Honkongā kopš 2013. gada un veikusi salīdzinošu analīzi par Honkongā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām. Tā arī novērtēja, ka minēto prasību iznākumu un to piemērotību mazināt no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus, varētu uzskatīt par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 attiecīgo prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir ņēmusi vērā regulatīvās norises Honkongā kopš 2013. gada un veikusi salīdzinošu analīzi par Honkongā piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām. Tā arī novērtēja, ka minēto prasību iznākumu un to piemērotību mazināt no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, izrietošos riskus, varētu uzskatīt par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 attiecīgo prasību iznākumam.

| (6) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas piemērojama “pilnvarotām iestādēm” (kas definētas Banku rīkojuma (“BO”) 2. panta 1. punktā un kas ietver licencētas bankas, ierobežotas licences bankas un noguldījumu sabiedrības) Honkongā attiecībā uz darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Honkongas Monetārās iestādes (“HKMA”) Uzraudzības politikas rokasgrāmatas modulī CR-G-14 “Ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, – marža un citi riska mazināšanas standarti” (“politikas rokasgrāmata”) – saskaņā ar BO 7. panta 3. punktu izdotā likumiskā pamatnostādnē. Saskaņā ar BO
  HKMA galvenais uzdevums ir veicināt banku sistēmas vispārējo stabilitāti un efektīvu darbību, regulējot banku darbību un noguldījumu pieņemšanas darījumus, kā arī uzraugot pilnvarotās iestādes un to darījumdarbību. Politikas rokasgrāmatas mērķis ir noteikt minimālos standartus, kuru pieņemšanu HKMA sagaida no pilnvarotās iestādes attiecībā uz maržu un citām riska mazināšanas metodēm ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Politikas rokasgrāmata pirmo reizi tika publicēta 2017. gada 27. janvārī un tad atjaunināta 2020. gada 11. septembrī. Dažām tā prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 paredzēto pakāpenisko ieviešanu. Neatbilstība likumiskajai pamatnostādnei var izraisīt BO septītajā pielikumā noteikto atļaujas piešķiršanas kritēriju pārskatīšanu, un tādējādi attiecībā uz tās iznākumu likumisko pamatnostādni var uzskatīt par līdzvērtīgu juridiskai prasībai šā lēmuma kontekstā. |
| --- | --- |

(6)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, kas piemērojama “pilnvarotām iestādēm” (kas definētas Banku rīkojuma (“BO”) 2. panta 1. punktā un kas ietver licencētas bankas, ierobežotas licences bankas un noguldījumu sabiedrības) Honkongā attiecībā uz darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir noteikta Honkongas Monetārās iestādes (“HKMA”) Uzraudzības politikas rokasgrāmatas modulī CR-G-14 “Ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, – marža un citi riska mazināšanas standarti” (“politikas rokasgrāmata”) – saskaņā ar BO 7. panta 3. punktu izdotā likumiskā pamatnostādnē. Saskaņā ar BO
  HKMA galvenais uzdevums ir veicināt banku sistēmas vispārējo stabilitāti un efektīvu darbību, regulējot banku darbību un noguldījumu pieņemšanas darījumus, kā arī uzraugot pilnvarotās iestādes un to darījumdarbību. Politikas rokasgrāmatas mērķis ir noteikt minimālos standartus, kuru pieņemšanu HKMA sagaida no pilnvarotās iestādes attiecībā uz maržu un citām riska mazināšanas metodēm ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Politikas rokasgrāmata pirmo reizi tika publicēta 2017. gada 27. janvārī un tad atjaunināta 2020. gada 11. septembrī. Dažām tā prasībām piemēro pakāpenisku ieviešanu saskaņā ar starptautisko regulējumu, un tās ir saskaņotas ar pašreizējo Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 paredzēto pakāpenisko ieviešanu. Neatbilstība likumiskajai pamatnostādnei var izraisīt BO septītajā pielikumā noteikto atļaujas piešķiršanas kritēriju pārskatīšanu, un tādējādi attiecībā uz tās iznākumu likumisko pamatnostādni var uzskatīt par līdzvērtīgu juridiskai prasībai šā lēmuma kontekstā.

| (7) | Politikas rokasgrāmata attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas darījumus, kas iekļauti starpvalūtu mijmaiņas līgumos saistībā ar pamatsummas apmaiņu, regulētā tirgū netirgotus preču nākotnes līgumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un līdz turpmākam paziņojumam vienas akcijas iespējas līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kapitāla vērtspapīru groza iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus. Politikas rokasgrāmatā “atvasinātais instruments, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti” ir ārpusbiržas atvasinātais instruments (kas definēts Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu rīkojuma (“SFO”) 1. pielikuma 1. daļas 1.B iedaļā), kuram tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (kas definēts Banku (Kapitāla) noteikumu 2. panta 1. punktā). Minētā definīcija “atvasinātais instruments, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti”, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 iekļautajai ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcijai. Tādēļ šis lēmums būtu jāpieņem attiecībā uz sistēmām, ko piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas maržas saskaņā ar politikas rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

(7)

Politikas rokasgrāmata attiecas uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas darījumus, kas iekļauti starpvalūtu mijmaiņas līgumos saistībā ar pamatsummas apmaiņu, regulētā tirgū netirgotus preču nākotnes līgumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un līdz turpmākam paziņojumam vienas akcijas iespējas līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kapitāla vērtspapīru groza iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus. Politikas rokasgrāmatā “atvasinātais instruments, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti” ir ārpusbiržas atvasinātais instruments (kas definēts Vērtspapīru un regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu rīkojuma (“SFO”) 1. pielikuma 1. daļas 1.B iedaļā), kuram tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (kas definēts Banku (Kapitāla) noteikumu 2. panta 1. punktā). Minētā definīcija “atvasinātais instruments, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti”, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulā (ES) Nr. 648/2012 iekļautajai ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcijai. Tādēļ šis lēmums būtu jāpieņem attiecībā uz sistēmām, ko piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem attiecas maržas saskaņā ar politikas rokasgrāmatu.

| (8) | Politikas rokasgrāmata parasti attiecas uz darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus veic starp pilnvarotām iestādēm un “aptvertajām vienībām”. Politikas rokasgrāmatā “aptvertās vienības” ir finanšu darījumu partneri, nozīmīgi nefinanšu darījumu partneri vai citas HKMA norādītās vienības, bet nav valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, daudzpusējās attīstības bankas un Starptautisko norēķinu banka. Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu “finanšu darījumu partneris” ir jebkura vienība vienu gadu no katra gada 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam, ja pašas vienības vai grupas, kurai tā pieder, nosacītā vidējā kopsumma atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pārsniedz 15 miljardus HKD, un tā galvenokārt veic kādu no šādām darbībām: banku darbība, vērtspapīru darījumdarbība, pensiju fondu shēmu pārvaldība, apdrošināšanas darījumdarbība, naudas pārveduma vai naudas maiņas pakalpojuma veikšana, aizdevumi, vērtspapīrošana (izņemot gadījumus, kad un ciktāl saistītā īpašam nolūkam dibināta sabiedrība iesaistās atvasināto instrumentu darījumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vienīgi riska ierobežošanas nolūkā), portfeļa pārvaldība (tajā skaitā aktīvu pārvaldība un fondu pārvaldība) un darbības, kas papildina minēto darbību veikšanu. Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu “būtisks nefinanšu darījumu partneris” ir jebkura vienība vienu gadu no katra gada 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam, ja pašas vienības vai grupas, kurai tā pieder, nosacītā vidējā kopsumma atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pārsniedz 60 miljardus HKD. Tāpēc “aptverto vienību” definīcija kopumā atbilst “finanšu darījumu partnera” definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, vienlaikus līdzīgā veidā izslēdzot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, ja darījums tiek veikts vienīgi riska ierobežošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Politikas rokasgrāmata parasti attiecas uz darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus veic starp pilnvarotām iestādēm un “aptvertajām vienībām”. Politikas rokasgrāmatā “aptvertās vienības” ir finanšu darījumu partneri, nozīmīgi nefinanšu darījumu partneri vai citas HKMA norādītās vienības, bet nav valstis, centrālās bankas, publiskā sektora struktūras, daudzpusējās attīstības bankas un Starptautisko norēķinu banka. Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu “finanšu darījumu partneris” ir jebkura vienība vienu gadu no katra gada 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam, ja pašas vienības vai grupas, kurai tā pieder, nosacītā vidējā kopsumma atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pārsniedz 15 miljardus HKD, un tā galvenokārt veic kādu no šādām darbībām: banku darbība, vērtspapīru darījumdarbība, pensiju fondu shēmu pārvaldība, apdrošināšanas darījumdarbība, naudas pārveduma vai naudas maiņas pakalpojuma veikšana, aizdevumi, vērtspapīrošana (izņemot gadījumus, kad un ciktāl saistītā īpašam nolūkam dibināta sabiedrība iesaistās atvasināto instrumentu darījumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vienīgi riska ierobežošanas nolūkā), portfeļa pārvaldība (tajā skaitā aktīvu pārvaldība un fondu pārvaldība) un darbības, kas papildina minēto darbību veikšanu. Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu “būtisks nefinanšu darījumu partneris” ir jebkura vienība vienu gadu no katra gada 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam, ja pašas vienības vai grupas, kurai tā pieder, nosacītā vidējā kopsumma atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pārsniedz 60 miljardus HKD. Tāpēc “aptverto vienību” definīcija kopumā atbilst “finanšu darījumu partnera” definīcijai Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, vienlaikus līdzīgā veidā izslēdzot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, ja darījums tiek veikts vienīgi riska ierobežošanas nolūkā.

| (9) | Politikas rokasgrāmatā ietverti pienākumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013. Proti, politikas rokasgrāmatas 4. nodaļā (“Riska mazināšanas standarti”) ietvertas tādas konkrētas prasības par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu, darījumu novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, kuras varētu uzskatīt par līdzvērtīgām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Politikas rokasgrāmatā ietverti pienākumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punktā un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 149/2013. Proti, politikas rokasgrāmatas 4. nodaļā (“Riska mazināšanas standarti”) ietvertas tādas konkrētas prasības par savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu, portfeļa saskaņošanu, darījumu novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, kuras varētu uzskatīt par līdzvērtīgām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām.

| (10) | Tāpēc attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un uz kuriem attiecas politikas rokasgrāmata, piemērojamā tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic CCP. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un uz kuriem attiecas politikas rokasgrāmata, piemērojamā tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasībām attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, kas piemērojamas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic CCP.

| (11) | Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu mainīgās maržas apmaiņai jānotiek un sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē par visiem jauniem atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas darījumus, kas iekļauti starpvalūtu mijmaiņas līgumos saistībā ar pamatsummas apmaiņu, regulētā tirgū netirgotus preču nākotnes līgumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un līdz turpmākam paziņojumam vienas akcijas iespējas līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kapitāla vērtspapīru groza iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus, starp pilnvaroto iestādi un aptverto vienību saskaņā ar starptautiski saskaņoto pakāpenisko ieviešanu, kuru robežvērtības HKD izteiksmē būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 izmantotajām robežvērtībām. Līdzīgi atbrīvojumi attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem un mijmaiņas darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai indeksa iespējas līgumiem ir paredzēti Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 37. un 38. pantā. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas maržas prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un politikas rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu mainīgās maržas apmaiņai jānotiek un sākotnējā marža jāsniedz un jāiekasē par visiem jauniem atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un mijmaiņas darījumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas darījumus, kas iekļauti starpvalūtu mijmaiņas līgumos saistībā ar pamatsummas apmaiņu, regulētā tirgū netirgotus preču nākotnes līgumus, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un līdz turpmākam paziņojumam vienas akcijas iespējas līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kapitāla vērtspapīru groza iespējas līgumus un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumus, starp pilnvaroto iestādi un aptverto vienību saskaņā ar starptautiski saskaņoto pakāpenisko ieviešanu, kuru robežvērtības HKD izteiksmē būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 izmantotajām robežvērtībām. Līdzīgi atbrīvojumi attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem un mijmaiņas darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai indeksa iespējas līgumiem ir paredzēti Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 37. un 38. pantā. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, uz kuriem attiecas maržas prasības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un politikas rokasgrāmatu.

| (12) | Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu mainīgā marža jāpieprasa ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās un jāiekasē ne vēlāk kā divas darbdienas pēc tās pieprasīšanas. Politikas rokasgrāmatas 64. zemsvītras piezīmē noteikts, ka tad, ja mainīgās maržas apmaiņa notiek retāk nekā katru dienu, dienu skaits starp mainīgās maržas iekasēšanu būtu jāpieskaita 10 dienu laikposmam, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai saskaņā ar iekšējā modeļa pieeju. Ja mainīgās maržas apmaiņas biežums ir dažāds starp sākotnējās maržas summu aprēķiniem, dienu skaitam, kas jāpieskaita 10 dienu laikposmam, vajadzētu būt maksimālajam dienu skaitam starp mainīgās maržas iekasēšanas reizēm šajā periodā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar politikas rokasgrāmatu mainīgā marža jāpieprasa ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās un jāiekasē ne vēlāk kā divas darbdienas pēc tās pieprasīšanas. Politikas rokasgrāmatas 64. zemsvītras piezīmē noteikts, ka tad, ja mainīgās maržas apmaiņa notiek retāk nekā katru dienu, dienu skaits starp mainīgās maržas iekasēšanu būtu jāpieskaita 10 dienu laikposmam, ko izmanto sākotnējās maržas aprēķināšanai saskaņā ar iekšējā modeļa pieeju. Ja mainīgās maržas apmaiņas biežums ir dažāds starp sākotnējās maržas summu aprēķiniem, dienu skaitam, kas jāpieskaita 10 dienu laikposmam, vajadzētu būt maksimālajam dienu skaitam starp mainīgās maržas iekasēšanas reizēm šajā periodā.

| (13) | Politikas rokasgrāmata paredz sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 3,75 miljonu HKD apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir paredzēta summa 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā nelielo atšķirību starp minēto summu vērtību un politikas rokasgrāmatas un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 kopīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(13)

Politikas rokasgrāmata paredz sākotnējo un mainīgo maržu apvienoto minimālo pārveduma summu 3,75 miljonu HKD apmērā, savukārt Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā ir paredzēta summa 500 000 EUR apmērā. Ņemot vērā nelielo atšķirību starp minēto summu vērtību un politikas rokasgrāmatas un Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 kopīgo mērķi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (14) | Politikas rokasgrāmatas prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Līdzīgi standartizētajai metodei sākotnējās maržas aprēķināšanai, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, politikas rokasgrāmata ļauj izmantot standartizētu pieeju, kas ir līdzvērtīga IV pielikumā noteiktajai pieejai. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot saskaņā ar politikas rokasgrāmatu, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, ja minētie modeļi ietver konkrētus parametrus, kas ir līdzvērtīgi Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajiem parametriem, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un konkrētus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Pilnvarotām iestādēm jāsaņem oficiāls apstiprinājums no HKMA, pirms izmantot iekšēju vai trešās personas modeli (izņemot nozares mēroga standarta sākotnējās maržas modeli, ko pilnvarotās iestādes drīkst izmantot pēc tam, kad ir paziņojušas HKMA par nodomu to darīt, un HKMA veiks pēcīstenošanas pārbaudi). |
| --- | --- |

(14)

Politikas rokasgrāmatas prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 prasībām. Līdzīgi standartizētajai metodei sākotnējās maržas aprēķināšanai, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, politikas rokasgrāmata ļauj izmantot standartizētu pieeju, kas ir līdzvērtīga IV pielikumā noteiktajai pieejai. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot saskaņā ar politikas rokasgrāmatu, lai aprēķinātu sākotnējo maržu, ja minētie modeļi ietver konkrētus parametrus, kas ir līdzvērtīgi Deleģētajā regulā (ES) 2016/2251 noteiktajiem parametriem, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un konkrētus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Pilnvarotām iestādēm jāsaņem oficiāls apstiprinājums no HKMA, pirms izmantot iekšēju vai trešās personas modeli (izņemot nozares mēroga standarta sākotnējās maržas modeli, ko pilnvarotās iestādes drīkst izmantot pēc tam, kad ir paziņojušas HKMA par nodomu to darīt, un HKMA veiks pēcīstenošanas pārbaudi).

| (15) | Politikas rokasgrāmatas prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Politikas rokasgrāmatā ir ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un pilnvarotām iestādēm jāievieš pienācīgas kontroles, lai nodrošinātu, ka iegūtais nodrošinājums nerada būtisku nepareizu risku vai būtisku koncentrācijas risku. Koncentrācija būtu jānovērtē, ņemot vērā atsevišķu emitentu, emitenta veidu un aktīvu veidu. Tāpēc politikas rokasgrāmatā iekļautie maržu noteikumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Politikas rokasgrāmatas prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, būtu jāuzskata par līdzvērtīgām Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Politikas rokasgrāmatā ir ietverts līdzvērtīgs atbilstīgā nodrošinājuma saraksts, un pilnvarotām iestādēm jāievieš pienācīgas kontroles, lai nodrošinātu, ka iegūtais nodrošinājums nerada būtisku nepareizu risku vai būtisku koncentrācijas risku. Koncentrācija būtu jānovērtē, ņemot vērā atsevišķu emitentu, emitenta veidu un aktīvu veidu. Tāpēc politikas rokasgrāmatā iekļautie maržu noteikumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem.

| (16) | Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni HKMA izpilddirektoram un HKMA darbiniekiem ir jāievēro BO 120. panta 1. punkts, lai saglabātu un palīdzētu saglabāt slepenību attiecībā uz visiem jautājumiem saistībā ar tādām jebkuras personas lietām, kuras viņas var uzzināt, pildot jebkuru funkciju saskaņā ar BO. Ievērojot atļautos izņēmumus, viņas nedrīkst paziņot par šādu jautājumu citai personai (kas nav persona, uz kuru attiecas šis jautājums) un nedrīkst pieļaut vai atļaut, ka cita persona piekļūst jebkādiem viņu rīcībā, glabāšanā vai kontrolē esošiem dokumentiem. Personai, kas pārkāpj kādu no minētajām prasībām, piemēro naudas sodu un brīvības atņemšanu. Tādējādi BO 120. panta 1. punktā ir paredzēts dienesta noslēpums, tajā skaitā HKMA trešām personām sniegtās konfidenciālās informācijas aizsardzība (piemērojamo juridiskās informācijas izpaušanas vārteju ietvaros), kas būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļas prasībām. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz dienesta noslēpuma aizsardzības līmeni HKMA izpilddirektoram un HKMA darbiniekiem ir jāievēro BO 120. panta 1. punkts, lai saglabātu un palīdzētu saglabāt slepenību attiecībā uz visiem jautājumiem saistībā ar tādām jebkuras personas lietām, kuras viņas var uzzināt, pildot jebkuru funkciju saskaņā ar BO. Ievērojot atļautos izņēmumus, viņas nedrīkst paziņot par šādu jautājumu citai personai (kas nav persona, uz kuru attiecas šis jautājums) un nedrīkst pieļaut vai atļaut, ka cita persona piekļūst jebkādiem viņu rīcībā, glabāšanā vai kontrolē esošiem dokumentiem. Personai, kas pārkāpj kādu no minētajām prasībām, piemēro naudas sodu un brīvības atņemšanu. Tādējādi BO 120. panta 1. punktā ir paredzēts dienesta noslēpums, tajā skaitā HKMA trešām personām sniegtās konfidenciālās informācijas aizsardzība (piemērojamo juridiskās informācijas izpaušanas vārteju ietvaros), kas būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļas prasībām.

| (17) | Attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Honkongā darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, HKMA ir galvenā atbildība par politikas rokasgrāmatas ievērošanas pārraudzību un izpildi, izmantojot pastāvīgo uz risku balstīto uzraudzības pieeju attiecībā uz pilnvarotām iestādēm. Uzraudzības pasākumi, ko HKMA var veikt, ietver prasību attiecīgajai pilnvarotajai iestādei sniegt ziņojumu saskaņā ar BO 59. panta 2. punktu, lai identificētu pamatcēloņus jebkuriem trūkumiem maržas noteikšanas vai riska mazināšanas praksē turpmākai labošanai, un izdot norādījumus saskaņā ar BO 52. pantu pilnvarotajai iestādei, pieprasot tai stiprināt iekšējās kontroles sistēmas. Turklāt politikas rokasgrāmatas ievērošana tiks atspoguļota pilnvarotās iestādes CAMEL reitingā un/vai uzraudzības pārbaudes procesa novērtējumā. Būtiska neatbilstība politikas rokasgrāmatai var likt HKMA pārskatīt, vai pilnvarotā iestāde joprojām atbilst atļaujas piešķiršanas kritērijiem BO septītajā pielikumā un vai tās pārvaldība joprojām ir piemērota un atbilstīga savai lomai. Turklāt, lai gan tas parasti netiek izmantots, HKMA ir pilnvarota atsaukt vai apturēt pilnvarotās iestādes atļauju. Minētās pilnvaras ir paredzētas BO 22. panta 1. punktā, 24. panta 1. punktā un 25. panta 1. punktā. Būtu jāuzskata, ka minētie noteikumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar politikas rokasgrāmatu taisnīgā un nekropļojošā veidā un nodrošina efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Honkongā darījumiem ar atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, HKMA ir galvenā atbildība par politikas rokasgrāmatas ievērošanas pārraudzību un izpildi, izmantojot pastāvīgo uz risku balstīto uzraudzības pieeju attiecībā uz pilnvarotām iestādēm. Uzraudzības pasākumi, ko HKMA var veikt, ietver prasību attiecīgajai pilnvarotajai iestādei sniegt ziņojumu saskaņā ar BO 59. panta 2. punktu, lai identificētu pamatcēloņus jebkuriem trūkumiem maržas noteikšanas vai riska mazināšanas praksē turpmākai labošanai, un izdot norādījumus saskaņā ar BO 52. pantu pilnvarotajai iestādei, pieprasot tai stiprināt iekšējās kontroles sistēmas. Turklāt politikas rokasgrāmatas ievērošana tiks atspoguļota pilnvarotās iestādes CAMEL reitingā un/vai uzraudzības pārbaudes procesa novērtējumā. Būtiska neatbilstība politikas rokasgrāmatai var likt HKMA pārskatīt, vai pilnvarotā iestāde joprojām atbilst atļaujas piešķiršanas kritērijiem BO septītajā pielikumā un vai tās pārvaldība joprojām ir piemērota un atbilstīga savai lomai. Turklāt, lai gan tas parasti netiek izmantots, HKMA ir pilnvarota atsaukt vai apturēt pilnvarotās iestādes atļauju. Minētās pilnvaras ir paredzētas BO 22. panta 1. punktā, 24. panta 1. punktā un 25. panta 1. punktā. Būtu jāuzskata, ka minētie noteikumi nodrošina attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas efektīvu piemērošanu saskaņā ar politikas rokasgrāmatu taisnīgā un nekropļojošā veidā un nodrošina efektīvu uzraudzību un izpildi, kas ir līdzvērtīga uzraudzības un izpildes sistēmai, kura ir pieejama saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu.

| (18) | Ar šo lēmumu atzīst to regulatīvo prasību līdzvērtību, kas noteiktas politikas rokasgrāmatā, kura piemērojama ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržas prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt HKMA sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(18)

Ar šo lēmumu atzīst to regulatīvo prasību līdzvērtību, kas noteiktas politikas rokasgrāmatā, kura piemērojama ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržas prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt HKMA sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (19) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu attiecībā uz savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanu un strīdu izšķiršanu, kas piemērojama atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus regulē Honkongas Monetārā iestāde (“HKMA”), uzskata par līdzvērtīgu minētās regulas 11. panta 1. un 2. punkta prasībām, ja vismaz viens no darījumu partneriem ir pilnvarota iestāde, kas definēta Banku rīkojuma 2. panta 1. punktā, un uz kuru attiecas riska mazināšanas prasības, kas noteiktas HKMA Uzraudzības politikas rokasgrāmatas modulī CR-G-14 “Ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, – marža un citi riska mazināšanas standarti”.

2. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Honkongas tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu nodrošinājuma apmaiņai, kas piemērojama atvasināto instrumentu darījumiem, kuru tīrvērte netiek veikta centralizēti un kurus regulē HKMA, uzskata par līdzvērtīgu minētās regulas 11. panta 3. punkta prasībām.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

(4)  ESMA/2013/1369, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Hong Kong, Final report, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, 2013. gada 1. oktobris.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Hong Kong, Final report

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/109

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1108

(2021. gada 5. jūlijs),

ar ko Amerikas Savienoto Valstu tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu atvasināto instrumentu darījumiem, kurus uzrauga Federālo rezervju sistēmas valde, Valūtas kontroliera birojs, Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija, Lauksaimniecības kredītu administrācija un Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra, atzīst par līdzvērtīgu konkrētām prasībām, kas noteiktas 11. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. pants prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. pantā ir paredzēts mehānisms, ar kuru Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumus par līdzvērtību, ar ko paziņo, ka trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma ir līdzvērtīga Regulas (ES) Nr. 648/2012 4., 9., 10. un 11. pants prasībām, līdz ar ko uzskata, ka darījumu partneri, kas noslēguši darījumu, kurš ietilpst minētās regulas piemērošanas jomā, – ja vismaz viens no darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību attiecīgajā trešajā valstī – ir izpildījuši minētās prasības, ievērojot trešās valsts tiesiskā režīma prasības. Paziņojums par līdzvērtību palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku un palielināt atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību, nodrošinot, ka principi, par ko panākta vienošanās ar trešām valstīm un kas noteikti minētajā regulā, tiek konsekventi piemēroti starptautiskā mērogā.

| (2) | 11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu. |
| --- | --- |

(2)

11. panta 1., 2. un 3. punkts Regulā (ES) Nr. 648/2012, ko papildina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (3), nosaka Savienības juridiskās prasības attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma noteikumu savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanas veikšanu un kārtību, kādā notiek portfeļu saskaņošana attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (“CCP”). Turklāt minētajos noteikumos ir paredzēti vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumi, kas piemērojami minētajiem līgumiem (“operacionālā riska mazināšanas metodes”), kā arī pienākumi attiecībā uz nodrošinājuma (“maržu”) apmaiņu.

| (3) | Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku. |
| --- | --- |

(3)

Lai trešās valsts tiesisko, uzraudzības un izpildes režīmu uzskatītu par līdzvērtīgu Savienības režīmam attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržu prasībām, piemērojamās tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas iznākumam pēc būtības jābūt līdzvērtīgam Savienības prasībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. pantu, jānodrošina dienesta noslēpuma aizsardzība, kas ir līdzvērtīga minētās regulas 83. pantā noteiktajai aizsardzībai. Turklāt līdzvērtīga tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma minētajā trešā valstī ir efektīvi jāpiemēro taisnīgā un nekropļojošā veidā. Līdz ar to šis līdzvērtības novērtējums ietver pārliecināšanos, vai trešās valsts tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma nodrošina, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem CCP neveic tīrvērti un kurus noslēdzis vismaz viens darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību minētajā trešā valstī, nerada Savienības finanšu tirgiem augstāku risku un līdz ar to Savienībā nerada nepieļaujama līmeņa sistēmisko risku.

| (4) | Komisija 2013. gada 1. septembrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) tehnisko atzinumu par ASV tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), cita starpā attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržām, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Tomēr tehniskajā atzinumā EVTI koncentrējās uz noteikumiem, ko izdevusi Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija (“CFTC”) un Vērtspapīru un biržu komisija (“SEC”), un tas neattiecās uz noteikumiem, kas piemērojami darījumu partneriem, kurus regulē Federālo rezervju sistēmas (“FRS”) valde, Valūtas kontroliera birojs (“OCC”), Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija (“FDIC”), Lauksaimniecības kredītu administrācija (“FCA”) un Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra (“FHFA”) (kopā – “ASV prudenciālie regulatori”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 1. septembrī saņēma Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) tehnisko atzinumu par ASV tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu (4), cita starpā attiecībā uz operacionālā riska mazināšanas metodēm un maržām, ko piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Tomēr tehniskajā atzinumā EVTI koncentrējās uz noteikumiem, ko izdevusi Regulētā tirgū tirgotu preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija (“CFTC”) un Vērtspapīru un biržu komisija (“SEC”), un tas neattiecās uz noteikumiem, kas piemērojami darījumu partneriem, kurus regulē Federālo rezervju sistēmas (“FRS”) valde, Valūtas kontroliera birojs (“OCC”), Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija (“FDIC”), Lauksaimniecības kredītu administrācija (“FCA”) un Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra (“FHFA”) (kopā – “ASV prudenciālie regulatori”).

| (5) | Komisija ir ņēmusi vērā regulatīvās norises, kas notikušas kopš EVTI tehniskā atzinuma saņemšanas. Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par ASV piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no minētajiem līgumiem izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir ņēmusi vērā regulatīvās norises, kas notikušas kopš EVTI tehniskā atzinuma saņemšanas. Šā lēmuma pamatā nav tikai salīdzinoša analīze par ASV piemērojamajām tiesiskajām, uzraudzības un izpildes prasībām, bet arī novērtējums par minēto prasību iznākumu un to piemērotību no minētajiem līgumiem izrietošos riskus mazināt veidā, kas uzskatāms par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 noteikto prasību iznākumam.

| (6) | Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko ASV piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības likuma (“Dodd-Frank Act”) VII sadaļā un konkrētajos īstenošanas noteikumos, ko pieņēmuši ASV prudenciālie regulatori. |
| --- | --- |

(6)

Tiesiskā, uzraudzības un izpildes sistēma, ko ASV piemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, ir noteikta Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības likuma (“Dodd-Frank Act”) VII sadaļā un konkrētajos īstenošanas noteikumos, ko pieņēmuši ASV prudenciālie regulatori.

| (7) | Nav tādu noteikumu, kas būtu līdzvērtīgi operacionālā riska mazināšanas metodēm, kuras piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti saskaņā ar Doda-Franka likumu, un ASV prudenciālie regulatori nav izdevuši noteikumus, ar kuriem nosaka līdzvērtīgas prasības. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kas piemērojama ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, ko regulē ASV prudenciālie regulatori, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasības, un attiecībā uz savlaicīgas apstiprināšanas, portfeļa sablīvēšanas un saskaņošanas, vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Nav tādu noteikumu, kas būtu līdzvērtīgi operacionālā riska mazināšanas metodēm, kuras piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem CCP neveic tīrvērti saskaņā ar Doda-Franka likumu, un ASV prudenciālie regulatori nav izdevuši noteikumus, ar kuriem nosaka līdzvērtīgas prasības. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu, kas piemērojama ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, ko regulē ASV prudenciālie regulatori, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 1. un 2. punkta prasības, un attiecībā uz savlaicīgas apstiprināšanas, portfeļa sablīvēšanas un saskaņošanas, vērtēšanas un strīdu izšķiršanas pienākumiem.

| (8) | Savienībā saskaņā ar 11. panta 3. punktu uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, attiecas pienākums veikt nodrošinājuma apmaiņu (“maržu prasība”). Saskaņā ar minēto noteikumu visiem darījumu partneriem jāveic mainīgo maržu apmaiņa, un darījumu partneriem, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, jāveic sākotnējo maržu apmaiņa. Šajā sakarā katram darījumu partnerim, kuru regulē ASV prudenciālais regulators, ir jāievēro norma, kuru pieņēmis šis ASV prudenciālais regulators, kā noteikts Federālo normatīvo aktu kodeksa 12. sadaļā, attiecīgi 45. daļā (attiecībā uz OCC), 237. daļā (attiecībā uz FRS), 349. daļā (attiecībā uz FDIC), 624. daļā (attiecībā uz FCA) un 1221. daļā (attiecībā uz FHFA) (kopā – “mijmaiņas maržas noteikums”). |
| --- | --- |

(8)

Savienībā saskaņā ar 11. panta 3. punktu uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti, attiecas pienākums veikt nodrošinājuma apmaiņu (“maržu prasība”). Saskaņā ar minēto noteikumu visiem darījumu partneriem jāveic mainīgo maržu apmaiņa, un darījumu partneriem, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, jāveic sākotnējo maržu apmaiņa. Šajā sakarā katram darījumu partnerim, kuru regulē ASV prudenciālais regulators, ir jāievēro norma, kuru pieņēmis šis ASV prudenciālais regulators, kā noteikts Federālo normatīvo aktu kodeksa 12. sadaļā, attiecīgi 45. daļā (attiecībā uz OCC), 237. daļā (attiecībā uz FRS), 349. daļā (attiecībā uz FDIC), 624. daļā (attiecībā uz FCA) un 1221. daļā (attiecībā uz FHFA) (kopā – “mijmaiņas maržas noteikums”).

| (9) | Mijmaiņas maržas noteikums attiecas uz mijmaiņas darījumiem un vērtspapīru mijmaiņas darījumiem, kas noslēgti starp aptvertajām mijmaiņas vienībām (“CSE”) un citām mijmaiņas vienībām, finansiāliem galalietotājiem ar būtisku mijmaiņas risku, kā arī – zināmā mērā – finansiāliem galalietotājiem bez būtiska mijmaiņas riska un citiem darījumu partneriem, piemēram, valstīm, daudzpusējām attīstības bankām vai Starptautisko norēķinu banku. Vienībai ir būtisks mijmaiņas risks, ja šai vienībai iepriekšējā kalendārā gada jūnijā, jūlijā un augustā nosacītā dienas vidējā kopsumma ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem nav veikta tīrvērte, pārsniedz 8 miljardus USD, savukārt analogā robežvērtība, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 28. pantā, ir 8 miljardi EUR. Savienībā prasībai veikt mainīgās maržas apmaiņu nav būtiskuma robežvērtības un to piemēro visiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkts. Mijmaiņas maržas noteikuma prasība attiecībā uz sākotnējās un mainīgās maržas kombinēto minimālo pārveduma summu ir 500 000 USD, savukārt saistītā prasība, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā, ir 500 000 EUR. Ņemot vērā valūtu atšķirību ierobežoto ietekmi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

(9)

Mijmaiņas maržas noteikums attiecas uz mijmaiņas darījumiem un vērtspapīru mijmaiņas darījumiem, kas noslēgti starp aptvertajām mijmaiņas vienībām (“CSE”) un citām mijmaiņas vienībām, finansiāliem galalietotājiem ar būtisku mijmaiņas risku, kā arī – zināmā mērā – finansiāliem galalietotājiem bez būtiska mijmaiņas riska un citiem darījumu partneriem, piemēram, valstīm, daudzpusējām attīstības bankām vai Starptautisko norēķinu banku. Vienībai ir būtisks mijmaiņas risks, ja šai vienībai iepriekšējā kalendārā gada jūnijā, jūlijā un augustā nosacītā dienas vidējā kopsumma ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuriem nav veikta tīrvērte, pārsniedz 8 miljardus USD, savukārt analogā robežvērtība, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 28. pantā, ir 8 miljardi EUR. Savienībā prasībai veikt mainīgās maržas apmaiņu nav būtiskuma robežvērtības un to piemēro visiem darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkts. Mijmaiņas maržas noteikuma prasība attiecībā uz sākotnējās un mainīgās maržas kombinēto minimālo pārveduma summu ir 500 000 USD, savukārt saistītā prasība, kas noteikta Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 25. pantā, ir 500 000 EUR. Ņemot vērā valūtu atšķirību ierobežoto ietekmi, minētās summas būtu jāuzskata par līdzvērtīgām.

| (10) | Mijmaiņas maržas noteikuma prasības attiecas uz “mijmaiņas darījumiem”, kas definēti Doda-Franka likuma 721. pantā, un uz “vērtspapīru mijmaiņas darījumiem”, kas definēti Doda-Franka likuma 761. pantā, tādējādi aptverot gandrīz visus līgumus, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 definēti kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus, attiecībā uz kuriem mijmaiņas maržas noteikums neparedz nekādas prasības. Turklāt mijmaiņas maržas noteikumā nav ietverts nekāds īpašs režīms attiecībā uz strukturētiem produktiem, tajā skaitā segtajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem. Savienībā ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumiem un regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem piemēro atbrīvojumu no sākotnējās maržas prasībām, un arī atvasinātajiem instrumentiem, kas riska ierobežošanas nolūkā ir asociēti ar segtajām obligācijām, var piemērot atbrīvojumu no sākotnējās maržas prasībām. Līdz ar to šis lēmums būtu jāattiecina tikai uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kam maržas piemēro gan saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, gan arī mijmaiņas maržas noteikumu. |
| --- | --- |

(10)

Mijmaiņas maržas noteikuma prasības attiecas uz “mijmaiņas darījumiem”, kas definēti Doda-Franka likuma 721. pantā, un uz “vērtspapīru mijmaiņas darījumiem”, kas definēti Doda-Franka likuma 761. pantā, tādējādi aptverot gandrīz visus līgumus, kas Regulā (ES) Nr. 648/2012 definēti kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, izņemot regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus, attiecībā uz kuriem mijmaiņas maržas noteikums neparedz nekādas prasības. Turklāt mijmaiņas maržas noteikumā nav ietverts nekāds īpašs režīms attiecībā uz strukturētiem produktiem, tajā skaitā segtajām obligācijām un vērtspapīrošanas darījumiem. Savienībā ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumiem un regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem piemēro atbrīvojumu no sākotnējās maržas prasībām, un arī atvasinātajiem instrumentiem, kas riska ierobežošanas nolūkā ir asociēti ar segtajām obligācijām, var piemērot atbrīvojumu no sākotnējās maržas prasībām. Līdz ar to šis lēmums būtu jāattiecina tikai uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kam maržas piemēro gan saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, gan arī mijmaiņas maržas noteikumu.

| (11) | Mijmaiņas maržas noteikuma prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Mijmaiņas maržas noteikumā, tāpat kā Deleģētās Regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, ļauts izmantot standartizēto metodi. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot minētajam aprēķinam, ja tie ietver zināmus konkrētus parametrus, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un zināmus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Minētie modeļi jāapstiprina attiecīgajam ASV prudenciālajam regulatoram. |
| --- | --- |

(11)

Mijmaiņas maržas noteikuma prasības attiecībā uz sākotnējās maržas aprēķināšanu ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Mijmaiņas maržas noteikumā, tāpat kā Deleģētās Regulas (ES) 2016/2251 IV pielikumā, ļauts izmantot standartizēto metodi. Alternatīvi iekšējos vai trešo personu modeļus var izmantot minētajam aprēķinam, ja tie ietver zināmus konkrētus parametrus, tajā skaitā minimālos ticamības intervālus un maržinālos riska periodus, un zināmus vēsturiskos datus, tajā skaitā spriedzes periodus. Minētie modeļi jāapstiprina attiecīgajam ASV prudenciālajam regulatoram.

| (12) | Mijmaiņas maržas noteikuma prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzvērtīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Mijmaiņas maržas noteikums ietver atbilstīga nodrošinājuma līdzvērtīgu sarakstu. Tāpēc mijmaiņas maržas noteikums būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Mijmaiņas maržas noteikuma prasības par atbilstīgu nodrošinājumu un par to, kā minētais nodrošinājums tiek turēts un nodalīts, ir līdzvērtīgas Deleģētās regulas (ES) 2016/2251 4. panta prasībām. Mijmaiņas maržas noteikums ietver atbilstīga nodrošinājuma līdzvērtīgu sarakstu. Tāpēc mijmaiņas maržas noteikums būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta noteikumiem.

| (13) | Attiecībā uz dienesta noslēpuma līdzvērtīga līmeņa aizsardzību, Amerikas Savienotajās Valstīs informācijai, kas ir federālo regulatoru rīcībā, piemēro Privātuma likumu un Informācijas brīvības likumu (FOIA). Saskaņā ar FOIA daudzos gadījumos indivīdam vai organizācijai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu iesniegtās informācijas konfidencialitāti. Tāpēc Privātuma likumā un FOIA paredzētas tādas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, ja iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kuras ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā noteiktajām garantijām. Būtu jāuzskata, ka ASV prasības dienesta noslēpumu aizsargā Regulā (ES) Nr. 648/2012 garantētajai aizsardzībai līdzvērtīgā līmenī. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz dienesta noslēpuma līdzvērtīga līmeņa aizsardzību, Amerikas Savienotajās Valstīs informācijai, kas ir federālo regulatoru rīcībā, piemēro Privātuma likumu un Informācijas brīvības likumu (FOIA). Saskaņā ar FOIA daudzos gadījumos indivīdam vai organizācijai ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu iesniegtās informācijas konfidencialitāti. Tāpēc Privātuma likumā un FOIA paredzētas tādas dienesta noslēpuma garantijas, tajā skaitā komercnoslēpumu aizsardzība, ja iestādes ar tiem dalās ar trešām personām, kuras ir līdzvērtīgas Regulas (ES) Nr. 648/2012 VIII sadaļā noteiktajām garantijām. Būtu jāuzskata, ka ASV prasības dienesta noslēpumu aizsargā Regulā (ES) Nr. 648/2012 garantētajai aizsardzībai līdzvērtīgā līmenī.

| (14) | Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Amerikas Savienotajās Valstīs ASV prudenciālajiem regulatoriem ir plašas izmeklēšanas un uzraudzības pilnvaras, lai novērtētu aptverto mijmaiņas vienību atbilstību mijmaiņas maržas noteikumam. ASV prudenciālie regulatori var veikt virkni uzraudzības pasākumu, lai apturētu jebkādus piemērojamo prasību pārkāpumus. Turklāt ASV tiesiskais regulējums paredz civiltiesiskos sodus, tajā skaitā pagaidu vai pastāvīgus ierobežojošus rīkojumus vai tiesas priekšrakstus, un naudas sodus, kā arī kriminālsodus par piemērojamo prasību pārkāpumiem. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar minētajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Doda-Franka likumu, Preču biržas likumu, Vērtspapīru biržas likumu, mijmaiņas maržas noteikumu, kā arī CFTC un SEC noteikumiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

(14)

Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskās sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi Amerikas Savienotajās Valstīs ASV prudenciālajiem regulatoriem ir plašas izmeklēšanas un uzraudzības pilnvaras, lai novērtētu aptverto mijmaiņas vienību atbilstību mijmaiņas maržas noteikumam. ASV prudenciālie regulatori var veikt virkni uzraudzības pasākumu, lai apturētu jebkādus piemērojamo prasību pārkāpumus. Turklāt ASV tiesiskais regulējums paredz civiltiesiskos sodus, tajā skaitā pagaidu vai pastāvīgus ierobežojošus rīkojumus vai tiesas priekšrakstus, un naudas sodus, kā arī kriminālsodus par piemērojamo prasību pārkāpumiem. Tāpēc būtu jāuzskata, ka ar minētajiem pasākumiem taisnīgā un nekropļojošā veidā tiek nodrošināta efektīva attiecīgās tiesiskās, regulatīvās un izpildes sistēmas piemērošana saskaņā ar Doda-Franka likumu, Preču biržas likumu, Vērtspapīru biržas likumu, mijmaiņas maržas noteikumu, kā arī CFTC un SEC noteikumiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un izpildi.

| (15) | Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kuras noteikuši ASV prudenciālie regulatori attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un kuras piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt ASV prudenciālajiem regulatoriem sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Ar šo lēmumu atzīst to saistošo prasību līdzvērtību, kuras noteikuši ASV prudenciālie regulatori attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un kuras piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija sadarbībā ar EVTI turpinās regulāri pārraudzīt tiesiskās, uzraudzības un izpildes sistēmas, kuras piemēro šiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem un attiecībā uz kuru ir pieņemts šis lēmums, attīstību un tās konsekventu un efektīvu īstenošanu saistībā ar savlaicīgu apstiprināšanu, portfeļa sablīvēšanu un saskaņošanu, novērtēšanas, strīdu izšķiršanas un maržu prasībām, ko piemēro tiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem CCP neveic tīrvērti. Pārraudzības centienu ietvaros Komisija var pieprasīt ASV prudenciālajiem regulatoriem sniegt informāciju par regulatīvajām un uzraudzības norisēm. Komisija var jebkurā laikā veikt īpašu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas atkārtoti novērtēt paziņojuma līdzvērtību, kas piešķirta ar šo lēmumu. Šāda atkārtota novērtēšana var novest pie šā lēmuma atcelšanas, kā rezultātā darījumu partneriem automātiski atkal tiktu piemērotas visas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 3. punktu, Amerikas Savienoto Valstu tiesisko, uzraudzības un izpildes sistēmu nodrošinājuma apmaiņai, ko piemēro darījumiem, kurus regulē kā Doda-Franka likuma 721. pantā definētos “mijmaiņas darījumus” vai Doda-Franka likuma 761. pantā definētos “vērtspapīru mijmaiņas darījumus” un kuru tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris, uzskata par līdzvērtīgu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasībām, ja vismaz viens no minēto darījumu partneriem veic uzņēmējdarbību ASV un to par aptvertu mijmaiņas vienību uzskata Federālo rezervju sistēmas (“FRS”) valde, Valūtas kontroliera birojs (“OCC”), Federālo noguldījumu apdrošināšanas korporācija (“FDIC”), Lauksaimniecības kredītu administrācija (“FCA”) vai Federālo mājokļu finansēšanas aģentūra (“FHFA”), un uz darījumu partneri attiecas mijmaiņas maržas noteikums, kas paredzēts Federālo normatīvo aktu kodeksa 12. sadaļā, attiecīgi 45. daļā (attiecībā uz OCC), 237. daļā (attiecībā uz FRS), 349. daļā (attiecībā uz FDIC), 624. daļā (attiecībā uz FCA) un 1221. daļā (attiecībā uz FHFA) (kopā – “mijmaiņas maržas noteikums”).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp.).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1157, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – US, Final report, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, 2013. gada 1. septembris.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – US, Final report

---