# Úřední věstník L 183/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 183 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6425. května 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 183

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6425. května 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/822 ze dne 24. března 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 a (EU) 2019/360, pokud jde o roční poplatky za dohled účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů za rok 2021 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/823 ze dne 20. května 2021, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/824 ze dne 21. května 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 a (EU) č. 820/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky terbuthylazin (
  1
  ) | 35 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2021/825 ze dne 20. května 2021 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii | 40 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/822 ze dne 24. března 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 a (EU) 2019/360, pokud jde o roční poplatky za dohled účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů za rok 2021 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/823 ze dne 20. května 2021, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/824 ze dne 21. května 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 a (EU) č. 820/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky terbuthylazin (
  1
  )

1

35

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2021/825 ze dne 20. května 2021 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 25.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/822

ze dne 24. března 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 a (EU) 2019/360, pokud jde o roční poplatky za dohled účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů za rok 2021

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 72 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 ze dne 25. listopadu 2015 o transparentnosti obchodů zajišťujících financování a opětovného použití a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Poplatky, které platí orgánu ESMA registry obchodních údajů, se vypočítávají pomocí metodiky stanovené v nařízeních Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 (3)a (EU) 2019/360 (4). Referenčním obdobím pro použitelný obrat v uvedených nařízeních v přenesené pravomoci je rok předcházející roku, v němž jsou příjmy vypláceny. |
| --- | --- |

(1)

Poplatky, které platí orgánu ESMA registry obchodních údajů, se vypočítávají pomocí metodiky stanovené v nařízeních Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 (3)a (EU) 2019/360 (4). Referenčním obdobím pro použitelný obrat v uvedených nařízeních v přenesené pravomoci je rok předcházející roku, v němž jsou příjmy vypláceny.

| (2) | Dne 1. února 2020 vystoupilo Spojené království z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii. V souladu s přechodným obdobím stanoveným v článku 126 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii přestalo právo Unie platit pro Spojené království a ve Spojeném království ode dne 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(2)

Dne 1. února 2020 vystoupilo Spojené království z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii. V souladu s přechodným obdobím stanoveným v článku 126 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii přestalo právo Unie platit pro Spojené království a ve Spojeném království ode dne 31. prosince 2020.

| (3) | Dva registry obchodních údajů usazené ve Spojeném království převedly část svých služeb a činností do Unie, aby mohly nadále poskytovat své služby a činnosti protistranám usazeným v Unii. To významně změnilo počet registrů obchodních údajů působících v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Dva registry obchodních údajů usazené ve Spojeném království převedly část svých služeb a činností do Unie, aby mohly nadále poskytovat své služby a činnosti protistranám usazeným v Unii. To významně změnilo počet registrů obchodních údajů působících v Unii.

| (4) | Nové registry obchodních údajů Unie zahájily svou činnost v Unii v lednu 2021, přičemž úroveň jejich činnosti v roce 2020 téměř neexistovala. Jejich roční poplatek za dohled za rok 2021 by byl tedy zanedbatelný, přestože jejich činnosti budou pravděpodobně významné. Aby bylo zajištěno, že zaplatí poplatek, který je úměrný jejich skutečnému obratu v Unii, měl by se jejich roční poplatek za dohled za rok 2021 vypočítat na základě jejich použitelného obratu v první polovině roku 2021. |
| --- | --- |

(4)

Nové registry obchodních údajů Unie zahájily svou činnost v Unii v lednu 2021, přičemž úroveň jejich činnosti v roce 2020 téměř neexistovala. Jejich roční poplatek za dohled za rok 2021 by byl tedy zanedbatelný, přestože jejich činnosti budou pravděpodobně významné. Aby bylo zajištěno, že zaplatí poplatek, který je úměrný jejich skutečnému obratu v Unii, měl by se jejich roční poplatek za dohled za rok 2021 vypočítat na základě jejich použitelného obratu v první polovině roku 2021.

| (5) | Aby mohl orgán ESMA účtovat poplatky registrům obchodních údajů v roce 2021 přiměřeným způsobem a zároveň pokrýt veškeré své náklady spojené s dohledem nad registry obchodních údajů, je nezbytné změnit referenční období pro výpočet ročních poplatků, které registry obchodních údajů zaplatí orgánu ESMA v roce 2021. Vzhledem k tomu, že příslušné registry obchodních údajů jsou registrovány u orgánu ESMA podle nařízení (EU) č. 648/2012 i nařízení (EU) 2015/2365, změny tohoto referenčního období by měly být provedeny současně. |
| --- | --- |

(5)

Aby mohl orgán ESMA účtovat poplatky registrům obchodních údajů v roce 2021 přiměřeným způsobem a zároveň pokrýt veškeré své náklady spojené s dohledem nad registry obchodních údajů, je nezbytné změnit referenční období pro výpočet ročních poplatků, které registry obchodních údajů zaplatí orgánu ESMA v roce 2021. Vzhledem k tomu, že příslušné registry obchodních údajů jsou registrovány u orgánu ESMA podle nařízení (EU) č. 648/2012 i nařízení (EU) 2015/2365, změny tohoto referenčního období by měly být provedeny současně.

| (6) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 a (EU) 2019/360 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 a (EU) 2019/360 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | V zájmu okamžitého usnadnění účinného a efektivního dohledu a prosazování by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, |
| --- | --- |

(7)

V zájmu okamžitého usnadnění účinného a efektivního dohledu a prosazování by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013

Do nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 se vkládá nový článek 15a, který zní:

„Článek 15a

Roční poplatek za dohled účtovaný za rok 2021 registrům obchodních údajů registrovaným k 31. prosinci 2020

1.   Registrům obchodních údajů, které již byly k 31. prosinci 2020 zaregistrovány u orgánu ESMA, se účtuje roční poplatek za dohled za rok 2021, který se vypočítá v souladu s článkem 7. Pro účely čl. 7 odst. 2 písm. c) se však použitelný obrat registrů obchodních údajů vypočítá v souladu s odstavcem 2.

2.   Pro účely odstavce 1 se použitelný obrat registru obchodních údajů stanoví jako součet jedné třetiny každého z následujících:

| a) | příjmů vytvořených prostřednictvím hlavních funkcí centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech registrem obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 vydělených celkovými příjmy vytvořenými prostřednictvím hlavních funkcí centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech všemi registry obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021; |
| --- | --- |

a)

příjmů vytvořených prostřednictvím hlavních funkcí centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech registrem obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 vydělených celkovými příjmy vytvořenými prostřednictvím hlavních funkcí centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech všemi registry obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021;

| b) | počtu obchodních transakcí oznámených registru obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 vyděleného celkovým počtem obchodních transakcí oznámených všem registrům obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021; |
| --- | --- |

b)

počtu obchodních transakcí oznámených registru obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 vyděleného celkovým počtem obchodních transakcí oznámených všem registrům obchodních údajů v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021;

| c) | počtu evidovaných nevypořádaných obchodních transakcí k 30. červnu 2021 vyděleného celkovým počtem evidovaných nevypořádaných obchodních transakcí k 30. červnu 2021 ve všech registrovaných registrech obchodních údajů. |
| --- | --- |

c)

počtu evidovaných nevypořádaných obchodních transakcí k 30. červnu 2021 vyděleného celkovým počtem evidovaných nevypořádaných obchodních transakcí k 30. červnu 2021 ve všech registrovaných registrech obchodních údajů.

3.   Výše ročního poplatku za dohled uvedeného v odstavci 1 se sníží o jakoukoli částku, kterou již registr obchodních údajů zaplatil podle čl. 11 odst. 1 před 26. květnem 2021.

Pokud je částka, kterou registr obchodních údajů zaplatil podle čl. 11 odst. 1 před 26. květnem 2021 vyšší než roční poplatek za dohled vypočítaný v souladu s odstavcem 1, ESMA poskytne registru obchodních údajů náhradu ve výši tohoto rozdílu.

4.   Odchylně od čl. 11 odst. 1 je roční poplatek za dohled za rok 2021 účtovaný registrům obchodních údajů uvedeným v odstavci 1 splatný ke dni 31. října 2021.

5.   Orgán ESMA zašle registrům obchodních údajů uvedeným v odstavci 1 faktury na roční poplatek za dohled za rok 2021 nejméně 30 dní před datem úhrady.

6.   Jakmile jsou k dispozici auditované účetní závěrky za rok 2021, oznámí registry obchodních údajů uvedené v odstavci 1 orgánu ESMA ukazatele uvedené v čl. 3 odst. 1 za rok 2021.

Registrům obchodních údajů se účtuje jakýkoli rozdíl mezi ročním poplatkem za dohled na rok 2021, který byl skutečně zaplacen, a ročním poplatkem za dohled, který by byl splatný za rok 2021, pokud by výpočet použitelného obratu vycházel z ukazatelů vykázaných podle prvního pododstavce.

Orgán ESMA zašle fakturu na případnou dodatečnou platbu podle druhého pododstavce nejméně 30 dní před příslušným datem úhrady.“

Článek 2

Změna nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/360

Do nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/360 se vkládá nový článek 15a, který zní:

„Článek 15a

Roční poplatek za dohled účtovaný za rok 2021 registrům obchodních údajů registrovaným k 31. prosinci 2020

1.   Registrům obchodních údajů, které již byly k 31. prosinci 2020 zaregistrovány u orgánu ESMA, se účtuje roční poplatek za dohled za rok 2021, který se vypočítá v souladu s článkem 6. Pro účely čl. 6 odst. 2 písm. b) se však použitelný obrat registrů obchodních údajů vypočítá v souladu s odstavcem 2.

2.   Pro účely odstavce 1 se použitelný obrat registru obchodních údajů stanoví jako součet:

| — | příjmů plynoucích z hlavních funkcí týkajících se centrálního shromažďování a vedení záznamů o SFT v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 a |
| --- | --- |

—

příjmů plynoucích z hlavních funkcí týkajících se centrálního shromažďování a vedení záznamů o SFT v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 a

| — | použitelných příjmů plynoucích z doplňkových služeb registru obchodních údajů v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2 v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 |
| --- | --- |

—

použitelných příjmů plynoucích z doplňkových služeb registru obchodních údajů v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2 v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021

vydělený součtem

| — | celkových příjmů všech registrovaných registrů obchodních údajů plynoucích z hlavních funkcí týkajících se centrálního shromažďování a vedení záznamů o SFT v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 a |
| --- | --- |

—

celkových příjmů všech registrovaných registrů obchodních údajů plynoucích z hlavních funkcí týkajících se centrálního shromažďování a vedení záznamů o SFT v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021 a

| — | použitelných příjmů všech registrovaných registrů obchodních údajů plynoucích z doplňkových služeb v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2 v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021. |
| --- | --- |

—

použitelných příjmů všech registrovaných registrů obchodních údajů plynoucích z doplňkových služeb v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2 v období od 1. ledna 2021 do 30. června 2021.

3.   Výše ročního poplatku za dohled uvedeného v odstavci 1 se sníží o jakoukoli částku, kterou již registr obchodních údajů zaplatil podle čl. 10 odst. 1 před 26. květnem 2021.

Pokud je částka, kterou registr obchodních údajů zaplatil podle čl. 10 odst. 1 před 26. květnem 2021 vyšší než roční poplatek za dohled vypočítaný v souladu s odstavcem 1, ESMA poskytne registru obchodních údajů náhradu ve výši tohoto rozdílu.

4.   Odchylně od čl. 10 odst. 1 je roční poplatek za dohled za rok 2021 účtovaný registrům obchodních údajů uvedeným v odstavci 1 splatný ke dni 31. října 2021.

5.   Orgán ESMA zašle registrům obchodních údajů uvedeným v odstavci 1 faktury na roční poplatek za dohled za rok 2021 nejméně 30 dní před datem úhrady.

6.   Jakmile jsou k dispozici auditované účetní závěrky za rok 2021, oznámí registry obchodních údajů uvedené v odstavci 1 orgánu ESMA ukazatele uvedené v čl. 2 odst. 3 za rok 2021.

Registrům obchodních údajů se účtuje jakýkoli rozdíl mezi ročním poplatkem za dohled na rok 2021, který byl skutečně zaplacen, a ročním poplatkem za dohled, který by byl splatný za rok 2021, pokud by výpočet použitelného obratu vycházel z ukazatelů vykázaných podle prvního pododstavce.

Orgán ESMA zašle fakturu na případnou dodatečnou platbu podle druhého pododstavce nejméně 30 dní před příslušným datem úhrady.“

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. března 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů (Úř. věst. L 279, 19.10.2013, s. 4).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/360 ze dne 13. prosince 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy registrům obchodních údajů (Úř. věst. L 81, 22.3.2019, s. 58).

4

---

| 25.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/823

ze dne 20. května 2021,

kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu (EU) Rady 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na a článek 18 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/309 (2) uložila Komise konečná vyrovnávací cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/309 (2) uložila Komise konečná vyrovnávací cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „původní šetření“).

2

| (2) | Po částečném prozatímním přezkumu týkajícím se subvencování všech vyvážejících výrobců se Komise dne 4. června 2018 rozhodla zachovat původně zavedená opatření (prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 (3)). Konstatovala, že legislativní změna tureckých právních předpisů v oblasti subvencí pro producenty pstruhů, která byla předmětem přezkumu, neodůvodňuje revizi vyrovnávacího cla pro všechny producenty pstruhů v Turecku. Bylo však zjištěno, že dopad této legislativní změny se lišil na úrovni jednotlivých společností a závisel na konkrétní situaci každé ze společností (4). |
| --- | --- |

(2)

Po částečném prozatímním přezkumu týkajícím se subvencování všech vyvážejících výrobců se Komise dne 4. června 2018 rozhodla zachovat původně zavedená opatření (prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 (3)). Konstatovala, že legislativní změna tureckých právních předpisů v oblasti subvencí pro producenty pstruhů, která byla předmětem přezkumu, neodůvodňuje revizi vyrovnávacího cla pro všechny producenty pstruhů v Turecku. Bylo však zjištěno, že dopad této legislativní změny se lišil na úrovni jednotlivých společností a závisel na konkrétní situaci každé ze společností (4).

3

4

| (3) | Dne 15. května 2020 Komise po částečném prozatímním přezkumu změnila výši vyrovnávacího cla, pokud jde o jednoho vyvážejícího výrobce (prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/658) (5). |
| --- | --- |

(3)

Dne 15. května 2020 Komise po částečném prozatímním přezkumu změnila výši vyrovnávacího cla, pokud jde o jednoho vyvážejícího výrobce (prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/658) (5).

5

| (4) | Aktuálně platné konečné sazby vyrovnávacího cla se pohybují v rozmezí od 1,5 % do 9,5 %. |
| --- | --- |

(4)

Aktuálně platné konečné sazby vyrovnávacího cla se pohybují v rozmezí od 1,5 % do 9,5 %.

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (5) | Po zveřejnění oznámení o pozbytí platnosti (6) obdržela Komise žádost o přezkum podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Po zveřejnění oznámení o pozbytí platnosti (6) obdržela Komise žádost o přezkum podle článku 18 základního nařízení.

6

| (6) | Žádost podala dne 25. listopadu 2019 dánská organizace pro akvakulturu (The Danish Aquaculture Organisation, dále jen „TDAO“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Žádost je odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(6)

Žádost podala dne 25. listopadu 2019 dánská organizace pro akvakulturu (The Danish Aquaculture Organisation, dále jen „TDAO“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Žádost je odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (7) | Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise turecké vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Konzultace se konaly dne 20. února 2020. |
| --- | --- |

(7)

Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise turecké vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Konzultace se konaly dne 20. února 2020.

| (8) | Během konzultací před zahájením přezkumu turecká vláda uvedla, že se systémy podpory v Turecku podstatně změnily, konkrétně že celková podpora a objem produkce, který má být podporován, se od roku 2013 výrazně snížily. Turecká vláda se proto domnívala, že není třeba zahájit přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(8)

Během konzultací před zahájením přezkumu turecká vláda uvedla, že se systémy podpory v Turecku podstatně změnily, konkrétně že celková podpora a objem produkce, který má být podporován, se od roku 2013 výrazně snížily. Turecká vláda se proto domnívala, že není třeba zahájit přezkum před pozbytím platnosti.

| (9) | Komise měla za to, že důkazy předložené v žádosti o přezkum představují informace, které měl žadatel v této fázi přiměřeně k dispozici. Jak je uvedeno ve zprávě o dostatečnosti důkazů, ve které Komise mimo jiné hodnotí všechny důkazy o údajných subvencích, které měla k dispozici a na jejichž základě zahájila šetření, existovaly ve fázi zahájení šetření dostatečné důkazy o tom, že údajné subvence jsou napadnutelné, pokud jde o jejich existenci, výši a povahu. |
| --- | --- |

(9)

Komise měla za to, že důkazy předložené v žádosti o přezkum představují informace, které měl žadatel v této fázi přiměřeně k dispozici. Jak je uvedeno ve zprávě o dostatečnosti důkazů, ve které Komise mimo jiné hodnotí všechny důkazy o údajných subvencích, které měla k dispozici a na jejichž základě zahájila šetření, existovaly ve fázi zahájení šetření dostatečné důkazy o tom, že údajné subvence jsou napadnutelné, pokud jde o jejich existenci, výši a povahu.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (10) | Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (7) podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (8) dne 27. února 2020 (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Komise s ohledem na čl. 18 odst. 2 základního nařízení vypracovala zprávu o dostatečnosti důkazů, v níž mimo jiné hodnotí všechny důkazy, které měla k dispozici, a na jejichž základě zahájila toto šetření. |
| --- | --- |

(10)

Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (7) podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (8) dne 27. února 2020 (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Komise s ohledem na čl. 18 odst. 2 základního nařízení vypracovala zprávu o dostatečnosti důkazů, v níž mimo jiné hodnotí všechny důkazy, které měla k dispozici, a na jejichž základě zahájila toto šetření.

7

Úředním věstníku Evropské unie

8

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (11) | Šetření přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování se vztahovalo na období od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2019 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2016 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (9). |
| --- | --- |

(11)

Šetření přetrvávajícího nebo obnoveného subvencování se vztahovalo na období od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2019 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2016 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (9).

9

1.5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a tureckou vládu, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a tureckou vládu, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (13) | Všechny strany byly vyzvány, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany měly také příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(13)

Všechny strany byly vyzvány, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany měly také příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.6.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 27 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 27 základního nařízení.

1.6.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (15) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise předběžný vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, z nichž všichni byli malými a středními podniky. Na výrobce v Unii zařazené do předběžného vzorku připadalo 14 % výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(15)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise předběžný vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, z nichž všichni byli malými a středními podniky. Na výrobce v Unii zařazené do předběžného vzorku připadalo 14 % výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (16) | Komise obdržela připomínky od organizace TDAO. Na tomto základě a za účelem pokrytí největšího reprezentativního objemu produkce se Komise rozhodla zařadit do konečného vzorku jednoho producenta zmrazených pstruhů a jednoho z předběžně vybraných producentů nahradit jiným. Nebyly obdrženy žádné další připomínky. |
| --- | --- |

(16)

Komise obdržela připomínky od organizace TDAO. Na tomto základě a za účelem pokrytí největšího reprezentativního objemu produkce se Komise rozhodla zařadit do konečného vzorku jednoho producenta zmrazených pstruhů a jednoho z předběžně vybraných producentů nahradit jiným. Nebyly obdrženy žádné další připomínky.

| (17) | Kromě toho, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku neposkytl odpověď na dotazník, a byl proto ze vzorku vyloučen. Zbývající vzorek výrobců v Unii stále představoval 13 % výroby v Unii a byl reprezentativní pro výrobní odvětví Unie vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku neposkytl odpověď na dotazník, a byl proto ze vzorku vyloučen. Zbývající vzorek výrobců v Unii stále představoval 13 % výroby v Unii a byl reprezentativní pro výrobní odvětví Unie vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii.

1.6.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, vyzvala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, vyzvala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (19) | Jelikož se nepřihlásili žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, výběr vzorku nebyl nutný. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož se nepřihlásili žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, výběr vzorku nebyl nutný.

1.6.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Turecku

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Turecku

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.

| (21) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo patnáct vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu některých pstruhů duhových těmito společnostmi do Unie během období přezkumného šetření představoval 100 % vývozu z Turecka do Unie. |
| --- | --- |

(21)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo patnáct vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu některých pstruhů duhových těmito společnostmi do Unie během období přezkumného šetření představoval 100 % vývozu z Turecka do Unie.

| (22) | V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců / skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na vzorek připadalo více než 70 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců / skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na vzorek připadalo více než 70 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie během období přezkumného šetření.

| (23) | V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.6.4.   Odpovědi na dotazník a nespolupráce

Odpovědi na dotazník a nespolupráce

| (24) | Aby Komise získala informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, zaslala dotazníky devíti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a turecké vládě. Jeden z výrobců v Unii zařazený do vzorku informoval Komisi, že nemůže odpověď na dotazník vyplnit. Také jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku neposkytl odpověď na dotazník. V důsledku toho byly obdrženy odpovědi na dotazník od osmi výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a turecké vlády. |
| --- | --- |

(24)

Aby Komise získala informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, zaslala dotazníky devíti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a turecké vládě. Jeden z výrobců v Unii zařazený do vzorku informoval Komisi, že nemůže odpověď na dotazník vyplnit. Také jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku neposkytl odpověď na dotazník. V důsledku toho byly obdrženy odpovědi na dotazník od osmi výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a turecké vlády.

| (25) | Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, Komise se v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení rozhodla založit svá zjištění na dostupných údajích. Dotčený vyvážející výrobce byl odpovídajícím způsobem informován. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří poskytli úplné odpovědi na dotazník, stále představovali více než 60 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, Komise se v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení rozhodla založit svá zjištění na dostupných údajích. Dotčený vyvážející výrobce byl odpovídajícím způsobem informován. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří poskytli úplné odpovědi na dotazník, stále představovali více než 60 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie během období přezkumného šetření.

1.6.5.   Ověřování

Ověřování

| (26) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy a ke stanovení zájmu Unie. V důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 a následných opatření přijatých v reakci na šíření nákazy (10) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách všech společností podle článku 26 základního nařízení. Místo toho provedla Komise dálkovou křížovou kontrolu informací poskytnutých následujícími společnostmi:
  Výrobci v Unii:






  — | Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Itálie) |
| --- | --- | --- |

(26)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy a ke stanovení zájmu Unie. V důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 a následných opatření přijatých v reakci na šíření nákazy (10) však Komise nemohla provést inspekce na místě v prostorách všech společností podle článku 26 základního nařízení. Místo toho provedla Komise dálkovou křížovou kontrolu informací poskytnutých následujícími společnostmi:

10

Výrobci v Unii:

—

Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Itálie)

| — | Danaqua Aps (Dánsko) |
| --- | --- |

—

Danaqua Aps (Dánsko)

| — | Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polsko) |
| --- | --- |

—

Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polsko)

| — | Gruppo Sais (Itálie) |
| --- | --- |

—

Gruppo Sais (Itálie)

| — | Sas Lefevre Surgeles (Francie) |
| --- | --- |

—

Sas Lefevre Surgeles (Francie)

| — | Snaptun Frysehus A/S (Dánsko) |
| --- | --- |

—

Snaptun Frysehus A/S (Dánsko)

| — | Tres Mares (Španělsko) |
| --- | --- |

—

Tres Mares (Španělsko)

| — | Truite Service (Francie) |
| --- | --- |

—

Truite Service (Francie)

Vyvážející výrobci:

| — | Skupina společností ve spojení „GMS“, Turecko:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turecko |
| --- | --- | --- |

—

Skupina společností ve spojení „GMS“, Turecko:

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turecko

| — | Dalga Seafood Ltd., Atény, Řecko |
| --- | --- |

—

Dalga Seafood Ltd., Atény, Řecko

| — | Skupina společností ve spojení „Özpekler“, Turecko:






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, Denizli, Turecko |
| --- | --- | --- |

—

Skupina společností ve spojení „Özpekler“, Turecko:

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, Denizli, Turecko

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Turecko |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Turecko

Turecká vláda:

| — | Ministerstvo obchodu, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Ministerstvo obchodu, Turecká republika

| — | Ministerstvo zemědělství a lesnictví, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zemědělství a lesnictví, Turecká republika

| — | Agentura pro bankovní regulaci a dohled, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Agentura pro bankovní regulaci a dohled, Turecká republika

| — | Ministerstvo financí, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Ministerstvo financí, Turecká republika

| — | Zemědělská úvěrová družstva, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Zemědělská úvěrová družstva, Turecká republika

| — | Centrální banka Turecké republiky, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Centrální banka Turecké republiky, Turecká republika

| — | Eximbank, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Eximbank, Turecká republika

| — | Organizace pro rozvoj malých a středních podniků v Turecku (KOSGEB), Turecká republika |
| --- | --- |

—

Organizace pro rozvoj malých a středních podniků v Turecku (KOSGEB), Turecká republika

| — | Zemědělský pojišťovací pool, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Zemědělský pojišťovací pool, Turecká republika

| — | Ministerstvo průmyslu a technologií, Turecká republika |
| --- | --- |

—

Ministerstvo průmyslu a technologií, Turecká republika

1.6.6.   Následný postup

Následný postup

| (27) | Dne 26. března 2021 Komise poskytla podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná vyrovnávací cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke zveřejněným informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(27)

Dne 26. března 2021 Komise poskytla podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná vyrovnávací cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke zveřejněným informacím vyjádřit.

| (28) | Dne 14. dubna 2021 Komise s ohledem na některá tvrzení, která obdržela po poskytnutí konečných informací a která měla dopad na výsledek šetření, zpřístupnila uvedené dodatečné skutečnosti a úvahy, které Komisi vedly ke změně konečných zjištění, jež byla zveřejněna dříve. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto dodatečně poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(28)

Dne 14. dubna 2021 Komise s ohledem na některá tvrzení, která obdržela po poskytnutí konečných informací a která měla dopad na výsledek šetření, zpřístupnila uvedené dodatečné skutečnosti a úvahy, které Komisi vedly ke změně konečných zjištění, jež byla zveřejněna dříve. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto dodatečně poskytnutým informacím vyjádřit.

| (29) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(29)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (30) | Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, a to pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss) (dále jen „pstruh“):






  — | živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- | --- |

(30)

Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, a to pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss) (dále jen „pstruh“):

Oncorhynchus mykiss

—

živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:






  — | ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- | --- |

—

čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:

—

ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo |
| --- | --- |

—

bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo

| — | ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g, |
| --- | --- |

—

ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,

| — | pocházející z Turecké republiky (dále jen „dotčená země“), v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

—

pocházející z Turecké republiky (dále jen „dotčená země“), v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (31) | Stejně jako v původním šetření Komise zjistila, že výrobek vyráběný v Turecku a vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Stejně jako v původním šetření Komise zjistila, že výrobek vyráběný v Turecku a vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ

| (32) | Na základě subvencí, které byly předmětem původního šetření a částečných prozatímních přezkumů uvedených ve 2. a 3. bodě odůvodnění a které se týkaly dotčeného výrobku, byly prošetřeny informace obsažené v žádosti o přezkum a informace předložené tureckou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, přičemž byla prošetřena následující opatření, která údajně zahrnují poskytování subvenčních programů:
  Přímý převod finančních prostředků – dotace:






  — | podpora produkce pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg |
| --- | --- | --- |

(32)

Na základě subvencí, které byly předmětem původního šetření a částečných prozatímních přezkumů uvedených ve 2. a 3. bodě odůvodnění a které se týkaly dotčeného výrobku, byly prošetřeny informace obsažené v žádosti o přezkum a informace předložené tureckou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, přičemž byla prošetřena následující opatření, která údajně zahrnují poskytování subvenčních programů:

Přímý převod finančních prostředků – dotace:

—

podpora produkce pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg

| — | podpora produkce pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg, avšak nejvýše 1,2 kg |
| --- | --- |

—

podpora produkce pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg, avšak nejvýše 1,2 kg

| — | podpora chovu pstruhů v líhních chráněných před nákazou |
| --- | --- |

—

podpora chovu pstruhů v líhních chráněných před nákazou

| — | produkce v uzavřených systémech |
| --- | --- |

—

produkce v uzavřených systémech

| — | chov ryb v půdních nádržích |
| --- | --- |

—

chov ryb v půdních nádržích

| — | platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství |
| --- | --- |

—

platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství

| — | podpora vyřazování rybářských plavidel |
| --- | --- |

—

podpora vyřazování rybářských plavidel

Ušlé příjmy:

| — | sleva na spotřební dani z pohonných hmot pro rybářská plavidla |
| --- | --- |

—

sleva na spotřební dani z pohonných hmot pro rybářská plavidla

| — | podpora investic v odvětví akvakultury |
| --- | --- |

—

podpora investic v odvětví akvakultury

Přímý převod finančních prostředků – preferenční financování:

| — | podporované pojištění pro odvětví akvakultury |
| --- | --- |

—

podporované pojištění pro odvětví akvakultury

| — | preferenční úvěry |
| --- | --- |

—

preferenční úvěry

3.1.   Přímý převod finančních prostředků – dotace

Přímý převod finančních prostředků – dotace

3.1.1.   Podpora produkce pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg

Podpora produkce pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg

3.1.1.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (33) | Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení prezidenta 2019/1691 (dále jen „nařízení č. 1691“) poskytnuta přímá podpora producentům pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg (11). Postupy a zásady provádění nařízení byly stanoveny v komuniké 2019/56 (dále jen „komuniké č. 56“) vydaném Ministerstvem výživy, zemědělství a živočišné výroby (12). Výše podpory byla stanovena na 0,75 TRY/kg pro produkci až do výše 350 000 kg ročně. |
| --- | --- |

(33)

Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení prezidenta 2019/1691 (dále jen „nařízení č. 1691“) poskytnuta přímá podpora producentům pstruhů o hmotnosti nižší než 1 kg (11). Postupy a zásady provádění nařízení byly stanoveny v komuniké 2019/56 (dále jen „komuniké č. 56“) vydaném Ministerstvem výživy, zemědělství a živočišné výroby (12). Výše podpory byla stanovena na 0,75 TRY/kg pro produkci až do výše 350 000 kg ročně.

11

12

| (34) | Tato podpora je každým rokem revidována v rámci každoročního přezkumu zemědělské podpory. Komise uvedla, že podpora pokračovala i po období přezkumného šetření bez znatelné změny na základě nařízení č. 2020/3190 (13), přičemž příslušné komuniké stanovilo podmínky pro tuto podporu (14). |
| --- | --- |

(34)

Tato podpora je každým rokem revidována v rámci každoročního přezkumu zemědělské podpory. Komise uvedla, že podpora pokračovala i po období přezkumného šetření bez znatelné změny na základě nařízení č. 2020/3190 (13), přičemž příslušné komuniké stanovilo podmínky pro tuto podporu (14).

13

14

3.1.1.2.   Závěr

Závěr

| (35) | Jak bylo potvrzeno v původním šetření (15), tato opatření představují napadnutelné subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od turecké vlády ve formě přímé subvence producentům pstruhů. |
| --- | --- |

(35)

Jak bylo potvrzeno v původním šetření (15), tato opatření představují napadnutelné subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od turecké vlády ve formě přímé subvence producentům pstruhů.

15

| (36) | Přímé subvence jsou specifické a napadnutelné ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, podle nichž orgán poskytující subvenci jedná, výslovně omezují přístup k těmto subvencím na podniky působící v odvětví akvakultury. Výslovně jsou zmíněny podniky zabývající se akvakulturou, přičemž pstruzi jsou jasně označeni jako jeden z druhů, na něž se tento subvenční režim vztahuje. |
| --- | --- |

(36)

Přímé subvence jsou specifické a napadnutelné ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, podle nichž orgán poskytující subvenci jedná, výslovně omezují přístup k těmto subvencím na podniky působící v odvětví akvakultury. Výslovně jsou zmíněny podniky zabývající se akvakulturou, přičemž pstruzi jsou jasně označeni jako jeden z druhů, na něž se tento subvenční režim vztahuje.

3.1.1.3.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (37) | Komise zjistila, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto režimu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(37)

Komise zjistila, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto režimu během období přezkumného šetření.

| (38) | Výhodou pro každou společnost byla přímá průměrná výše podpory, kterou obdržela během období přezkumného šetření pro vlastní chovné živé ryby. V obou případech poskytly společnosti informace o výši podpory a o tom, od koho ji obdržely. Společnosti také tento příjem většinou zaúčtovaly ve svých účetních závěrkách pod položkou „příjem ze subvencí“ a nechaly tyto účty ověřit nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která poskytla výhodu. |
| --- | --- |

(38)

Výhodou pro každou společnost byla přímá průměrná výše podpory, kterou obdržela během období přezkumného šetření pro vlastní chovné živé ryby. V obou případech poskytly společnosti informace o výši podpory a o tom, od koho ji obdržely. Společnosti také tento příjem většinou zaúčtovaly ve svých účetních závěrkách pod položkou „příjem ze subvencí“ a nechaly tyto účty ověřit nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která poskytla výhodu.

| (39) | Jak bylo potvrzeno v původním šetření (16), výhoda plynoucí z těchto subvencí se vztahovala rovněž na společnosti, které nejen chovají, ale také nakupují některé pstruhy od společností, které nejsou ve spojení, za účelem zpracování, jelikož dotčený výrobek zahrnuje jak přímo subvencovanou surovinu, konkrétně živé pstruhy, tak i navazující výrobky, jako jsou čerstvé nebo zmrazené celé ryby, filé a uzené ryby. V souladu s metodikou původního šetření byla výhoda v případě nakoupených ryb vypočtena na základě celkových subvencí, které poskytly turecké orgány, vydělených celkovou výší subvencované produkce pstruhů v Turecku. |
| --- | --- |

(39)

Jak bylo potvrzeno v původním šetření (16), výhoda plynoucí z těchto subvencí se vztahovala rovněž na společnosti, které nejen chovají, ale také nakupují některé pstruhy od společností, které nejsou ve spojení, za účelem zpracování, jelikož dotčený výrobek zahrnuje jak přímo subvencovanou surovinu, konkrétně živé pstruhy, tak i navazující výrobky, jako jsou čerstvé nebo zmrazené celé ryby, filé a uzené ryby. V souladu s metodikou původního šetření byla výhoda v případě nakoupených ryb vypočtena na základě celkových subvencí, které poskytly turecké orgány, vydělených celkovou výší subvencované produkce pstruhů v Turecku.

16

3.1.2.   Podpora produkce pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg, avšak nejvýše 1,2 kg

Podpora produkce pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg, avšak nejvýše 1,2 kg

3.1.2.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (40) | Během období přezkumného šetření byla producentům pstruhů na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora na produkci pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně. |
| --- | --- |

(40)

Během období přezkumného šetření byla producentům pstruhů na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora na produkci pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně.

3.1.2.2.   Závěr

Závěr

| (41) | Jak bylo potvrzeno v posledním šetření v rámci prozatímního přezkumu (17), subvence pro pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg měla ve skutečnosti zvýhodňovat pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,2 kg, tj. pstruhy, kteří nespadají do definice dotčeného výrobku. Komise proto dospěla k závěru, že tuto podporu nelze považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(41)

Jak bylo potvrzeno v posledním šetření v rámci prozatímního přezkumu (17), subvence pro pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg měla ve skutečnosti zvýhodňovat pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,2 kg, tj. pstruhy, kteří nespadají do definice dotčeného výrobku. Komise proto dospěla k závěru, že tuto podporu nelze považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku.

17

3.1.3.   Podpora pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazou

Podpora pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazou

3.1.3.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (42) | Během období přezkumného šetření byla chovatelům pstruhů v líhních chráněných před nákazou poskytnuta podpora na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně. |
| --- | --- |

(42)

Během období přezkumného šetření byla chovatelům pstruhů v líhních chráněných před nákazou poskytnuta podpora na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně.

3.1.3.2.   Závěr

Závěr

| (43) | Jak bylo potvrzeno v posledním šetření v rámci prozatímního přezkumu (18), Komise měla za to, že taková podpora (ve formě přímé dotace) představuje subvence na produkci pstruhů podobné přímým subvencím, konkrétně finanční příspěvek, který poskytuje výhodu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož podpora byla poskytnuta výhradně producentům pstruhů, dospěla Komise k závěru, že režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Výhoda spočívala v přímých dotacích pro producenty pstruhů, kteří splňovali kritéria způsobilosti. Komise tedy dospěla k závěru, že tuto podporu lze považovat za napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(43)

Jak bylo potvrzeno v posledním šetření v rámci prozatímního přezkumu (18), Komise měla za to, že taková podpora (ve formě přímé dotace) představuje subvence na produkci pstruhů podobné přímým subvencím, konkrétně finanční příspěvek, který poskytuje výhodu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož podpora byla poskytnuta výhradně producentům pstruhů, dospěla Komise k závěru, že režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Výhoda spočívala v přímých dotacích pro producenty pstruhů, kteří splňovali kritéria způsobilosti. Komise tedy dospěla k závěru, že tuto podporu lze považovat za napadnutelnou subvenci.

18

3.1.3.3.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (44) | Komise nicméně zjistila, že dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, neměli během období přezkumného šetření výhodu z podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazou. |
| --- | --- |

(44)

Komise nicméně zjistila, že dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, neměli během období přezkumného šetření výhodu z podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazou.

3.1.4.   Produkce v uzavřených systémech

Produkce v uzavřených systémech

3.1.4.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (45) | Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora chovu ryb v uzavřených systémech (19), přičemž pstruh byl jedním z druhů, na něž se podpora vztahuje. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně. |
| --- | --- |

(45)

Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora chovu ryb v uzavřených systémech (19), přičemž pstruh byl jedním z druhů, na něž se podpora vztahuje. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 350 000 kg ročně.

19

3.1.4.2.   Závěr

Závěr

| (46) | Komise měla za to, že tato podpora (ve formě přímé dotace) představuje subvence na produkci pstruhů podobné přímým subvencím, konkrétně finanční příspěvek, který poskytuje výhodu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož podpora byla poskytnuta producentům pstruhů (jeden z druhů, na které se podpora vztahuje), dospěla Komise k závěru, že režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Výhoda spočívala v přímých dotacích pro producenty pstruhů, kteří splňovali kritéria způsobilosti. Komise tedy dospěla k závěru, že tuto podporu lze považovat za napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(46)

Komise měla za to, že tato podpora (ve formě přímé dotace) představuje subvence na produkci pstruhů podobné přímým subvencím, konkrétně finanční příspěvek, který poskytuje výhodu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož podpora byla poskytnuta producentům pstruhů (jeden z druhů, na které se podpora vztahuje), dospěla Komise k závěru, že režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Výhoda spočívala v přímých dotacích pro producenty pstruhů, kteří splňovali kritéria způsobilosti. Komise tedy dospěla k závěru, že tuto podporu lze považovat za napadnutelnou subvenci.

3.1.4.3.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (47) | Komise zjistila, že dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, rovněž neměli během období přezkumného šetření výhodu z podpory při využívání produkce v uzavřených systémech. |
| --- | --- |

(47)

Komise zjistila, že dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, rovněž neměli během období přezkumného šetření výhodu z podpory při využívání produkce v uzavřených systémech.

3.1.5.   Chov ryb v půdních nádržích

Chov ryb v půdních nádržích

3.1.5.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (48) | Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora chovu ryb v půdních nádržích. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 300 000 kg ročně. Tato podpora je poskytována producentům, kteří využívají podzemní vodu získanou díky elektřině nebo pramenitou vodu získanou bez použití energie k chovným činnostem v půdních nádržích převážně pro domácí spotřebu. Tito výrobci nemohou využívat režimy uvedené v bodech 3.1.1 a 3.1.4 výše. |
| --- | --- |

(48)

Během období přezkumného šetření byla na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56 poskytnuta podpora chovu ryb v půdních nádržích. Výše subvence byla stanovena na 1,50 TRY/kg pro produkci do výše 300 000 kg ročně. Tato podpora je poskytována producentům, kteří využívají podzemní vodu získanou díky elektřině nebo pramenitou vodu získanou bez použití energie k chovným činnostem v půdních nádržích převážně pro domácí spotřebu. Tito výrobci nemohou využívat režimy uvedené v bodech 3.1.1 a 3.1.4 výše.

3.1.5.2.   Závěr

Závěr

| (49) | Komise dospěla k závěru, že tuto podporu lze nakonec považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku, ale v žádném případě ji vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli k dispozici, protože již obdrželi podporu na produkci pstruhů podle bodu 3.1.1 výše. |
| --- | --- |

(49)

Komise dospěla k závěru, že tuto podporu lze nakonec považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku, ale v žádném případě ji vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli k dispozici, protože již obdrželi podporu na produkci pstruhů podle bodu 3.1.1 výše.

3.1.6.   Platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství

Platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství

3.1.6.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (50) | Během období přezkumného šetření byly platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství poskytovány na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56. Podle čl. 6 odst. 7 nařízení č. 1691 byla podpora poskytnuta přímo podnikům, které poskytují poradenské služby, a nikoli producentům akvakultury. |
| --- | --- |

(50)

Během období přezkumného šetření byly platby podpory na vydavatelské a poradenské služby v zemědělství poskytovány na základě nařízení č. 1691 a komuniké č. 56. Podle čl. 6 odst. 7 nařízení č. 1691 byla podpora poskytnuta přímo podnikům, které poskytují poradenské služby, a nikoli producentům akvakultury.

3.1.6.2.   Závěr

Závěr

| (51) | Během původního šetření byla podpora na platby za vydavatelské a poradenské služby v zemědělství (20) poskytnuta přímo producentům pstruhů. Současné šetření však zjistilo, že tato podpora je nyní poskytována přímo podnikům, které poskytují konzultační služby. Komise proto dospěla k závěru, že tento režim neposkytuje vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku žádnou výhodu, a proto není napadnutelný. |
| --- | --- |

(51)

Během původního šetření byla podpora na platby za vydavatelské a poradenské služby v zemědělství (20) poskytnuta přímo producentům pstruhů. Současné šetření však zjistilo, že tato podpora je nyní poskytována přímo podnikům, které poskytují konzultační služby. Komise proto dospěla k závěru, že tento režim neposkytuje vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku žádnou výhodu, a proto není napadnutelný.

20

3.1.7.   Podpora vyřazování rybářských plavidel

Podpora vyřazování rybářských plavidel

| (52) | Šetřením bylo zjištěno, že platby podpory na vyřazování rybářských plavidel byly v roce 2018 ukončeny. |
| --- | --- |

(52)

Šetřením bylo zjištěno, že platby podpory na vyřazování rybářských plavidel byly v roce 2018 ukončeny.

3.1.8.   Připomínky po poskytnutí informací

Připomínky po poskytnutí informací

| (53) | Po poskytnutí informací se turecká vláda a oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku v souvislosti s výpočtem nepřímé subvence vyjádřili, že metodika použitá Komisí při tomto přezkumu nebyla v souladu s metodikou použitou v původním šetření. Konkrétně byla výhoda v případě nakoupených pstruhů v původním šetření vypočtena vydělením celkové výše subvencí poskytnutých tureckými orgány celkovou produkcí pstruhů v Turecku, a nikoli množstvím subvencované produkce pstruhů v Turecku. |
| --- | --- |

(53)

Po poskytnutí informací se turecká vláda a oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku v souvislosti s výpočtem nepřímé subvence vyjádřili, že metodika použitá Komisí při tomto přezkumu nebyla v souladu s metodikou použitou v původním šetření. Konkrétně byla výhoda v případě nakoupených pstruhů v původním šetření vypočtena vydělením celkové výše subvencí poskytnutých tureckými orgány celkovou produkcí pstruhů v Turecku, a nikoli množstvím subvencované produkce pstruhů v Turecku.

| (54) | Komise proto přezkoumala výpočet výše nepřímé subvence vypočtené s ohledem na pstruhy nakoupené oběma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, aby byl uveden do souladu s metodikou použitou v původním šetření. Po poskytnutí dodatečných informací navíc vyvážející výrobci zařazení do vzorku poukázali na chybu v sazbě pro odečtení poplatků zaplacených hospodářským sdružením. Ačkoli Komise s tvrzením souhlasila, neměla oprava žádný významný dopad na celkovou výši subvence. |
| --- | --- |

(54)

Komise proto přezkoumala výpočet výše nepřímé subvence vypočtené s ohledem na pstruhy nakoupené oběma vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, aby byl uveden do souladu s metodikou použitou v původním šetření. Po poskytnutí dodatečných informací navíc vyvážející výrobci zařazení do vzorku poukázali na chybu v sazbě pro odečtení poplatků zaplacených hospodářským sdružením. Ačkoli Komise s tvrzením souhlasila, neměla oprava žádný významný dopad na celkovou výši subvence.

| (55) | Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku se rovněž vyjádřili k metodice výpočtu přímé subvence. Tvrdili, že ne všechny pstruhy, pro které byly poskytnuty přímé subvence, skutečně prodali během období přezkumného šetření. Podle jejich názoru by Komise měla vzít v úvahu úroveň zásob těchto společností a omezit výhodu na objem prodeje, který tito vyvážející výrobci vyvezli do Unie v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(55)

Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku se rovněž vyjádřili k metodice výpočtu přímé subvence. Tvrdili, že ne všechny pstruhy, pro které byly poskytnuty přímé subvence, skutečně prodali během období přezkumného šetření. Podle jejich názoru by Komise měla vzít v úvahu úroveň zásob těchto společností a omezit výhodu na objem prodeje, který tito vyvážející výrobci vyvezli do Unie v období přezkumného šetření.

| (56) | Je třeba poznamenat, že výše subvencí byla získána na základě objemu produkce pstruhů, bez ohledu na to, zda je tato produkce následně prodána během období přezkumného šetření, či nikoli. Tvrzení vyvážejících výrobců bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(56)

Je třeba poznamenat, že výše subvencí byla získána na základě objemu produkce pstruhů, bez ohledu na to, zda je tato produkce následně prodána během období přezkumného šetření, či nikoli. Tvrzení vyvážejících výrobců bylo proto zamítnuto.

| (57) | S ohledem na připomínky zúčastněných stran činily přímé a nepřímé subvence zjištěné během období přezkumného šetření u obou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 2,38 % pro společnost Özpekler a 2,84 % pro společnost GMS. |
| --- | --- |

(57)

S ohledem na připomínky zúčastněných stran činily přímé a nepřímé subvence zjištěné během období přezkumného šetření u obou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 2,38 % pro společnost Özpekler a 2,84 % pro společnost GMS.

3.1.9.   Závěr ohledně dotací

Závěr ohledně dotací

| (58) | Celkové výše subvence zjištěné s ohledem na všechny dotace, které byly obdrženy během období přezkumného šetření u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly tyto:

  Tabulka 1


  Dotace







  Název společnosti | Výše subvence |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 2,38 % |
| GMS | 2,84 % |

(58)

Celkové výše subvence zjištěné s ohledem na všechny dotace, které byly obdrženy během období přezkumného šetření u dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly tyto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dotace

Dotace

Název společnosti

Výše subvence

Özpekler

2,38 %

GMS

2,84 %

3.2.   Ušlé příjmy

Ušlé příjmy

3.2.1.   Sleva na spotřební dani z pohonných hmot pro rybářská plavidla

Sleva na spotřební dani z pohonných hmot pro rybářská plavidla

3.2.1.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (59) | Obecné komuniké o seznamu pro zvláštní spotřební daň č. 1 (21) stanoví hlavní zásady a podmínky pro slevu na spotřební daň z pohonných hmot pro rybářská plavidla. Pro rybářská plavidla, která jsou registrována v tureckém mezinárodním lodním rejstříku nebo ve vnitrostátním lodním rejstříku, je možné využívat zvláštní lodní motorovou naftu osvobozenou od spotřební daně. |
| --- | --- |

(59)

Obecné komuniké o seznamu pro zvláštní spotřební daň č. 1 (21) stanoví hlavní zásady a podmínky pro slevu na spotřební daň z pohonných hmot pro rybářská plavidla. Pro rybářská plavidla, která jsou registrována v tureckém mezinárodním lodním rejstříku nebo ve vnitrostátním lodním rejstříku, je možné využívat zvláštní lodní motorovou naftu osvobozenou od spotřební daně.

21

3.2.1.2.   Závěr

Závěr

| (60) | Šetření potvrdilo, že podpora na nákup pohonných hmot pro rybářská plavidla pravděpodobně nepřinese výhodu výrobcům dotčeného výrobku a skutečně nepřinesla výhodu dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří byli zařazeni do vzorku, pokud jde o jejich produkci pstruhů. Komise proto dospěla k závěru, že tuto podporu nelze považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(60)

Šetření potvrdilo, že podpora na nákup pohonných hmot pro rybářská plavidla pravděpodobně nepřinese výhodu výrobcům dotčeného výrobku a skutečně nepřinesla výhodu dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří byli zařazeni do vzorku, pokud jde o jejich produkci pstruhů. Komise proto dospěla k závěru, že tuto podporu nelze považovat za napadnutelnou subvenci pro výrobce dotčeného výrobku.

3.2.2.   Podpora investic v odvětví akvakultury

Podpora investic v odvětví akvakultury

3.2.2.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (61) | Nařízení č. 2012/3305 (22) a prováděcí komuniké č. 2012/1 (23) poskytují základ pro státní podporu investic v odvětví akvakultury (24) a tvoří základ programu investičních pobídek Turecka. Patří sem dva systémy pobídek:






  — | regionální investiční pobídky, včetně podpory osvobození od DPH, osvobození od cla, odpočtů daně, podpory pojistného na sociální zabezpečení (podíl zaměstnavatele), úrokové podpory, přidělování půdy, srážkové daně z příjmu a podpory příspěvků na sociální zabezpečení (podíl zaměstnance), a |
| --- | --- | --- |

(61)

Nařízení č. 2012/3305 (22) a prováděcí komuniké č. 2012/1 (23) poskytují základ pro státní podporu investic v odvětví akvakultury (24) a tvoří základ programu investičních pobídek Turecka. Patří sem dva systémy pobídek:

22

23

24

—

regionální investiční pobídky, včetně podpory osvobození od DPH, osvobození od cla, odpočtů daně, podpory pojistného na sociální zabezpečení (podíl zaměstnavatele), úrokové podpory, přidělování půdy, srážkové daně z příjmu a podpory příspěvků na sociální zabezpečení (podíl zaměstnance), a

| — | obecné investiční pobídky, včetně podpory osvobození od DPH, osvobození od cla a srážkové daně z příjmu. |
| --- | --- |

—

obecné investiční pobídky, včetně podpory osvobození od DPH, osvobození od cla a srážkové daně z příjmu.

| (62) | Podniky, které nemohou splnit kritéria minimální výše investic v rámci režimu regionálních investičních pobídek, mohou využívat obecného režimu investičních pobídek, který je k dispozici pro všech šest regionů stanovených nařízením č. 2012/3305. Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů se intenzita podpory může lišit. Nařízení i komuniké jsou stále platné a šest regionů se od původního šetření nezměnilo. |
| --- | --- |

(62)

Podniky, které nemohou splnit kritéria minimální výše investic v rámci režimu regionálních investičních pobídek, mohou využívat obecného režimu investičních pobídek, který je k dispozici pro všech šest regionů stanovených nařízením č. 2012/3305. Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů se intenzita podpory může lišit. Nařízení i komuniké jsou stále platné a šest regionů se od původního šetření nezměnilo.

3.2.2.2.   Závěr

Závěr

| (63) | Během období přezkumného šetření využívala společnost GMS snížení daně z příjmu a společnost Özpekler osvobození od DPH a cla v rámci regionálních investičních pobídek. Jak bylo potvrzeno v původním šetření (25), podpora investic se považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má tato podpora podobu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere. |
| --- | --- |

(63)

Během období přezkumného šetření využívala společnost GMS snížení daně z příjmu a společnost Özpekler osvobození od DPH a cla v rámci regionálních investičních pobídek. Jak bylo potvrzeno v původním šetření (25), podpora investic se považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má tato podpora podobu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.

25

| (64) | Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na seznam regionů. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky, které působí v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch, jež buď omezují přístup k subvenci na určitý typ podniků, nebo zcela vylučují určitá odvětví. |
| --- | --- |

(64)

Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na seznam regionů. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky, které působí v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch, jež buď omezují přístup k subvenci na určitý typ podniků, nebo zcela vylučují určitá odvětví.

| (65) | Akvakultura je v příloze 2A nařízení č. 2012/3305 výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu. |
| --- | --- |

(65)

Akvakultura je v příloze 2A nařízení č. 2012/3305 výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.

3.2.2.3.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (66) | S cílem stanovit výši napadnutelné subvence byla výhoda, jež byla poskytnuta příjemcům během období přezkumného šetření, vypočtena jako rozdíl mezi celkovou splatnou daní podle běžné daňové sazby a celkovou daní, která je splatná v rámci snížené daňové sazby. Bylo však zjištěno, že výhoda pro společnost Özpekler je zanedbatelná. Výše subvence zjištěná během období přezkumného šetření u společnosti GMS činila 0,7 %. |
| --- | --- |

(66)

S cílem stanovit výši napadnutelné subvence byla výhoda, jež byla poskytnuta příjemcům během období přezkumného šetření, vypočtena jako rozdíl mezi celkovou splatnou daní podle běžné daňové sazby a celkovou daní, která je splatná v rámci snížené daňové sazby. Bylo však zjištěno, že výhoda pro společnost Özpekler je zanedbatelná. Výše subvence zjištěná během období přezkumného šetření u společnosti GMS činila 0,7 %.

3.2.2.4.   Připomínky po poskytnutí informací

Připomínky po poskytnutí informací

| (67) | Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku se rovněž vyjádřili k podpoře uskutečněných investic. Tvrdili, že Komise neměla počítat výhodu z osvobození od DPH, jelikož všechny společnosti započítaly svou DPH v témže měsíci nebo v následujících měsících podle splatné DPH a zůstatku pohledávek společnosti. Jedinou výhodou pro společnost byla možnost vyhnout se platbě DPH předem. |
| --- | --- |

(67)

Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku se rovněž vyjádřili k podpoře uskutečněných investic. Tvrdili, že Komise neměla počítat výhodu z osvobození od DPH, jelikož všechny společnosti započítaly svou DPH v témže měsíci nebo v následujících měsících podle splatné DPH a zůstatku pohledávek společnosti. Jedinou výhodou pro společnost byla možnost vyhnout se platbě DPH předem.

| (68) | Skutečnost, že z účetního hlediska jsou splatné závazky DPH započteny s pohledávkami, neodstraňuje výhodu z hlediska peněžního toku vyplývající z toho, že vyvážející výrobci nemusí platit v hotovosti předem, a poté čekat na vrácení od daňových orgánů na základě zpracování jejich měsíčních přiznání k DPH, jak je tomu v případě společností, na které se režim nevztahuje. Jak totiž potvrdili sami vyvážející výrobci, jedinou výhodou režimu pro účastníky je možnost vyhnout se platbě DPH..., kterou musí ostatní společnosti, které nemají osvědčení o investičních pobídkách, nejprve zaplatit a později získat zpět“ (26). Tvrzení vyvážejících výrobců byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(68)

Skutečnost, že z účetního hlediska jsou splatné závazky DPH započteny s pohledávkami, neodstraňuje výhodu z hlediska peněžního toku vyplývající z toho, že vyvážející výrobci nemusí platit v hotovosti předem, a poté čekat na vrácení od daňových orgánů na základě zpracování jejich měsíčních přiznání k DPH, jak je tomu v případě společností, na které se režim nevztahuje. Jak totiž potvrdili sami vyvážející výrobci, jedinou výhodou režimu pro účastníky je možnost vyhnout se platbě DPH..., kterou musí ostatní společnosti, které nemají osvědčení o investičních pobídkách, nejprve zaplatit a později získat zpět“ (26). Tvrzení vyvážejících výrobců byla proto zamítnuta.

pro účastníky je možnost vyhnout se platbě DPH..., kterou musí ostatní společnosti, které nemají osvědčení o investičních pobídkách, nejprve zaplatit a později získat zpět

26

3.3.   Přímý převod finančních prostředků – preferenční financování

Přímý převod finančních prostředků – preferenční financování

3.3.1.   podporované pojištění pro odvětví akvakultury

podporované pojištění pro odvětví akvakultury

3.3.1.1.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (69) | Podle zákona o zemědělském pojištění č. 5363 (27) a nařízení č. 2018/380 (28) o rizicích, plodinách a regionech, které má pokrývat Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného pro rok 2019, mohou výrobci produktů akvakultury využívat snížené pojistné, které kryje ztráty rybích populací a lovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod atd. Podpora turecké vlády činí 50 % pojistného. |
| --- | --- |

(69)

Podle zákona o zemědělském pojištění č. 5363 (27) a nařízení č. 2018/380 (28) o rizicích, plodinách a regionech, které má pokrývat Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného pro rok 2019, mohou výrobci produktů akvakultury využívat snížené pojistné, které kryje ztráty rybích populací a lovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod atd. Podpora turecké vlády činí 50 % pojistného.

27

28

3.3.1.2.   Závěr

Závěr

| (70) | Jak bylo potvrzeno v původním šetření (29), výhoda poskytnutá tímto režimem má formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého grantu turecké vlády producentům pstruhů a finančního příspěvku, protože příjemci subvence získávají výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou. |
| --- | --- |

(70)

Jak bylo potvrzeno v původním šetření (29), výhoda poskytnutá tímto režimem má formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého grantu turecké vlády producentům pstruhů a finančního příspěvku, protože příjemci subvence získávají výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.

29

| (71) | Tato podpora je specifická, jelikož orgán, který ji poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto sníženým sazbám pojistného na podniky, které působí v zemědělství, a je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře. |
| --- | --- |

(71)

Tato podpora je specifická, jelikož orgán, který ji poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto sníženým sazbám pojistného na podniky, které působí v zemědělství, a je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.

3.3.1.3.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (72) | Komise zjistila, že jeden z výrobců zařazených do vzorku, společnost Özpekler, tento režim využíval. Výše subvence během období přezkumného šetření činila 0,1 %. |
| --- | --- |

(72)

Komise zjistila, že jeden z výrobců zařazených do vzorku, společnost Özpekler, tento režim využíval. Výše subvence během období přezkumného šetření činila 0,1 %.

3.3.2.   preferenční úvěry

preferenční úvěry

| (73) | Během původního šetření Komise zjistila, že turečtí producenti pstruhů měli výhody z preferenčních úvěrů, například:






  — | zemědělské půjčky s nízkým nebo nulovým úrokem, |
| --- | --- | --- |

(73)

Během původního šetření Komise zjistila, že turečtí producenti pstruhů měli výhody z preferenčních úvěrů, například:

—

zemědělské půjčky s nízkým nebo nulovým úrokem,

| — | vývozní úvěry s nízkým úrokem poskytované tureckou bankou Eximbank. |
| --- | --- |

—

vývozní úvěry s nízkým úrokem poskytované tureckou bankou Eximbank.

3.3.2.1.   Zemědělské půjčky

Zemědělské půjčky

3.3.2.2.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (74) | Zaprvé, nařízení č. 2018/1188 stanoví, že Zemědělská úvěrová družstva a společnost Ziraat Bankasi A.S mohou producentům v odvětví akvakultury poskytovat půjčky s nízkým úrokem a obchodní půjčky. Producenti pstruhů mohou obdržet slevy z platných úrokových sazeb v rozmezí 50 % až 100 %. Horní hranice úvěru je 5 000 000 TRY. Nařízení se vztahuje na období použitelnosti od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2019 (včetně těchto dnů). |
| --- | --- |

(74)

Zaprvé, nařízení č. 2018/1188 stanoví, že Zemědělská úvěrová družstva a společnost Ziraat Bankasi A.S mohou producentům v odvětví akvakultury poskytovat půjčky s nízkým úrokem a obchodní půjčky. Producenti pstruhů mohou obdržet slevy z platných úrokových sazeb v rozmezí 50 % až 100 %. Horní hranice úvěru je 5 000 000 TRY. Nařízení se vztahuje na období použitelnosti od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2019 (včetně těchto dnů).

| (75) | Zemědělská úvěrová družstva uvedená v nařízení jsou soukromoprávními subjekty, které zřídili zemědělští výrobci (tj. fyzické nebo právnické osoby, které se zabývají zemědělskou výrobou) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb. |
| --- | --- |

(75)

Zemědělská úvěrová družstva uvedená v nařízení jsou soukromoprávními subjekty, které zřídili zemědělští výrobci (tj. fyzické nebo právnické osoby, které se zabývají zemědělskou výrobou) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb.

| (76) | Společnost Ziraat Bankasi A.S. je zemědělskou bankou Turecké republiky v plném vlastnictví státu. Během původního šetření vlastnil její akcie Úřad náměstka předsedy vlády pro státní pokladnu. Od roku 2018 je však její kapitál převeden do Fondu tureckého bohatství. V souladu s článkem 2 zákona č. 6741 o založení společnosti spravující Fond tureckého bohatství a o změnách některých zákonů je Fond tureckého bohatství institucí přidruženou k úřadu prezidenta. Předsedou správní rady fondu je prezident republiky. Jednoho z členů správní rady může prezident republiky jmenovat jako místopředsedu. Společnost Ziraat Bankasi A.S. je tak i nadále pověřena vládní pravomocí, a proto je považována za veřejnoprávní subjekt, a to navzdory formální změně vlastnictví jejího kapitálu. |
| --- | --- |

(76)

Společnost Ziraat Bankasi A.S. je zemědělskou bankou Turecké republiky v plném vlastnictví státu. Během původního šetření vlastnil její akcie Úřad náměstka předsedy vlády pro státní pokladnu. Od roku 2018 je však její kapitál převeden do Fondu tureckého bohatství. V souladu s článkem 2 zákona č. 6741 o založení společnosti spravující Fond tureckého bohatství a o změnách některých zákonů je Fond tureckého bohatství institucí přidruženou k úřadu prezidenta. Předsedou správní rady fondu je prezident republiky. Jednoho z členů správní rady může prezident republiky jmenovat jako místopředsedu. Společnost Ziraat Bankasi A.S. je tak i nadále pověřena vládní pravomocí, a proto je považována za veřejnoprávní subjekt, a to navzdory formální změně vlastnictví jejího kapitálu.

| (77) | Zadruhé, nařízení č. 2010/27612 (30) stanoví, že malým a středním podnikům lze poskytovat bezúročné půjčky. |
| --- | --- |

(77)

Zadruhé, nařízení č. 2010/27612 (30) stanoví, že malým a středním podnikům lze poskytovat bezúročné půjčky.

30

3.3.2.3.   Zjištění

Zjištění

| (78) | Během období přezkumného šetření měli spolupracující vyvážející výrobci, jež byli zařazeni do vzorku, nesplacené půjčky s nízkým úrokem od společnosti Ziraat Bankasi A.S., ale nevyužívali půjčky s nízkým úrokem od Zemědělských úvěrových družstev ani půjčky s nulovým úrokem pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(78)

Během období přezkumného šetření měli spolupracující vyvážející výrobci, jež byli zařazeni do vzorku, nesplacené půjčky s nízkým úrokem od společnosti Ziraat Bankasi A.S., ale nevyužívali půjčky s nízkým úrokem od Zemědělských úvěrových družstev ani půjčky s nulovým úrokem pro malé a střední podniky.

3.3.2.4.   Vývozní úvěry

Vývozní úvěry

3.3.2.5.   Popis a právní základ

Popis a právní základ

| (79) | Jak bylo stanoveno v původním šetření, společnost Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş (dále jen „Eximbank“) byla tureckou vládou dne 21. srpna 1987 založena nařízením č. 87/11914 na základě zákona č. 3332 (31) o vývozních úvěrech a je bankou ve stoprocentním vlastnictví státu, která v rámci vývozní strategie Turecka působí jako nástroj vývozních pobídek turecké vlády. Banka Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří (32) za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že banka Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt. |
| --- | --- |

(79)

Jak bylo stanoveno v původním šetření, společnost Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş (dále jen „Eximbank“) byla tureckou vládou dne 21. srpna 1987 založena nařízením č. 87/11914 na základě zákona č. 3332 (31) o vývozních úvěrech a je bankou ve stoprocentním vlastnictví státu, která v rámci vývozní strategie Turecka působí jako nástroj vývozních pobídek turecké vlády. Banka Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří (32) za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že banka Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.

31

32

| (80) | Zákon č. 3332 a usnesení č. 2013/4286 (33) o zřízení banky Eximbank představují právní základ pro vývozní úvěry poskytované prostřednictvím banky Eximbank. Banka Eximbank poskytuje vývozcům finanční podporu (buď přímo, nebo prostřednictvím zástupců, kteří pracují za provizi), jako jsou podmíněné vývozní úvěry před dodávkou nebo po dodávce a investiční úvěry zaměřené na vývoz, s cílem zvýšit konkurenceschopnost tureckých vývozců na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(80)

Zákon č. 3332 a usnesení č. 2013/4286 (33) o zřízení banky Eximbank představují právní základ pro vývozní úvěry poskytované prostřednictvím banky Eximbank. Banka Eximbank poskytuje vývozcům finanční podporu (buď přímo, nebo prostřednictvím zástupců, kteří pracují za provizi), jako jsou podmíněné vývozní úvěry před dodávkou nebo po dodávce a investiční úvěry zaměřené na vývoz, s cílem zvýšit konkurenceschopnost tureckých vývozců na zahraničních trzích.

33

| (81) | Kromě toho se k poskytování hotovostních záloh vývozcům na základě diskontování faktur a dokladů, které se týkají prodeje na vývoz, používají tzv. „rediskontní úvěry“. Právním základem pro tyto úvěry jsou „Prováděcí pokyny pro rediskontní úvěry pro vývoz a služby devizového trhu“ (Implementation Instructions for Rediscount Credit for Exports and Foreign Exchange Earning Services) (34). Rediskontní úvěry financuje Centrální banka Turecka, ale jsou poskytovány prostřednictvím tureckých finančních institucí (veřejných i soukromých bank), které jednají jako zástupci Centrální banky Turecka. Úrokové sazby stanoví Centrální banka Turecka a zprostředkující banky jsou odměňovány prostřednictvím provize účtované příjemcům. |
| --- | --- |

(81)

Kromě toho se k poskytování hotovostních záloh vývozcům na základě diskontování faktur a dokladů, které se týkají prodeje na vývoz, používají tzv. „rediskontní úvěry“. Právním základem pro tyto úvěry jsou „Prováděcí pokyny pro rediskontní úvěry pro vývoz a služby devizového trhu“ (Implementation Instructions for Rediscount Credit for Exports and Foreign Exchange Earning Services) (34). Rediskontní úvěry financuje Centrální banka Turecka, ale jsou poskytovány prostřednictvím tureckých finančních institucí (veřejných i soukromých bank), které jednají jako zástupci Centrální banky Turecka. Úrokové sazby stanoví Centrální banka Turecka a zprostředkující banky jsou odměňovány prostřednictvím provize účtované příjemcům.

Implementation Instructions for Rediscount Credit for Exports and Foreign Exchange Earning Services

34

3.3.2.6.   Zjištění

Zjištění

| (82) | Během období přezkumného šetření měli spolupracující vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplacené nízkoúročené vývozní úvěry poskytnuté buď přímo bankou Eximbank, nebo prostřednictvím jiných veřejných či soukromých bank jednajících jako zástupci banky Eximbank. Společnosti rovněž těžily z rediskontních úvěrů poskytnutých prostřednictvím banky Eximbank nebo prostřednictvím jiných veřejných či soukromých bank. |
| --- | --- |

(82)

Během období přezkumného šetření měli spolupracující vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplacené nízkoúročené vývozní úvěry poskytnuté buď přímo bankou Eximbank, nebo prostřednictvím jiných veřejných či soukromých bank jednajících jako zástupci banky Eximbank. Společnosti rovněž těžily z rediskontních úvěrů poskytnutých prostřednictvím banky Eximbank nebo prostřednictvím jiných veřejných či soukromých bank.

3.3.2.7.   Obecný závěr o preferenčních úvěrech

Obecný závěr o preferenčních úvěrech

| (83) | Jak bylo potvrzeno v původním šetření (35), výše uvedené preferenční financování (zemědělské půjčky a vývozní úvěry) se považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Jak bylo potvrzeno v původním šetření (35), výše uvedené preferenční financování (zemědělské půjčky a vývozní úvěry) se považuje za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

35

| (84) | Na základě zjištění současného šetření dospěla Komise k závěru, že výše uvedené preferenční režimy financování poskytují příjemcům výhody, neboť takové financování je poskytováno pod hranicí tržních sazeb, tedy za podmínek, které neodrážejí tržní podmínky pro financování se srovnatelnou splatností. |
| --- | --- |

(84)

Na základě zjištění současného šetření dospěla Komise k závěru, že výše uvedené preferenční režimy financování poskytují příjemcům výhody, neboť takové financování je poskytováno pod hranicí tržních sazeb, tedy za podmínek, které neodrážejí tržní podmínky pro financování se srovnatelnou splatností.

| (85) | Tyto preferenční režimy financování jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, pokud jde o zemědělské půjčky, jelikož orgány poskytující podporu nebo právní předpisy, podle nichž tyto orgány vykonávají svou činnost, výslovně omezují přístup na určité podniky. Vývozní úvěry jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(85)

Tyto preferenční režimy financování jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, pokud jde o zemědělské půjčky, jelikož orgány poskytující podporu nebo právní předpisy, podle nichž tyto orgány vykonávají svou činnost, výslovně omezují přístup na určité podniky. Vývozní úvěry jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti.

| (86) | Všechny výše uvedené preferenční režimy financování se proto považují za napadnutelné subvence. |
| --- | --- |

(86)

Všechny výše uvedené preferenční režimy financování se proto považují za napadnutelné subvence.

3.3.2.8.   Připomínky po poskytnutí informací

Připomínky po poskytnutí informací

| (87) | Po poskytnutí informací se oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyjádřili k metodice výpočtu napadnutelných subvencí u preferenčních úvěrů a tvrdili, že pouze úvěry získané od Eximbank byly zvýhodněny, zatímco úvěry získané od jiných komerčních bank byly poskytnuty za tržních podmínek, i když skutečná úroková sazba byla nižší než referenční hodnota použitá Komisí. Podle názoru těchto vyvážejících výrobců proto získaná nižší úroková sazba neznamená, že jsou tyto úvěry napadnutelné. |
| --- | --- |

(87)

Po poskytnutí informací se oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyjádřili k metodice výpočtu napadnutelných subvencí u preferenčních úvěrů a tvrdili, že pouze úvěry získané od Eximbank byly zvýhodněny, zatímco úvěry získané od jiných komerčních bank byly poskytnuty za tržních podmínek, i když skutečná úroková sazba byla nižší než referenční hodnota použitá Komisí. Podle názoru těchto vyvážejících výrobců proto získaná nižší úroková sazba neznamená, že jsou tyto úvěry napadnutelné.

| (88) | Jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, toto šetření potvrdilo, že vývozní úvěry byly poskytovány nejen přímo bankou Eximbank, ale také prostřednictvím jiných veřejných nebo soukromých bank jednajících jako zástupci banky Eximbank. Kromě toho soubor podmínek stanovených v 83. až 85. bodě odůvodnění potvrdil, že tyto úvěry jsou napadnutelné. Jak je navíc vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, rediskontní úvěry byly financovány Centrální bankou Turecka, ale poskytovány prostřednictvím tureckých finančních institucí (veřejných i soukromých bank), které jednají jako zástupci Centrální banky Turecka. |
| --- | --- |

(88)

Jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění, toto šetření potvrdilo, že vývozní úvěry byly poskytovány nejen přímo bankou Eximbank, ale také prostřednictvím jiných veřejných nebo soukromých bank jednajících jako zástupci banky Eximbank. Kromě toho soubor podmínek stanovených v 83. až 85. bodě odůvodnění potvrdil, že tyto úvěry jsou napadnutelné. Jak je navíc vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, rediskontní úvěry byly financovány Centrální bankou Turecka, ale poskytovány prostřednictvím tureckých finančních institucí (veřejných i soukromých bank), které jednají jako zástupci Centrální banky Turecka.

| (89) | Komise podrobně přezkoumala úvěry, které společnosti zařazené do vzorku označily jako nepreferenční. Poskytnuté informace však nepostačovaly k vyvození závěru, že tyto úvěry nesouvisely s preferenčními režimy. Ve skutečnosti podpůrná dokumentace poskytnutá k těmto úvěrům během šetření jasně poukázala na skutečnost, že poskytnuté financování souviselo s vývozními závazky. Kromě toho v mnoha případech společnost předložila dopis, v němž žádá banku o finanční prostředky, pouze v turečtině. Obecné rámcové dohody bank navíc vždy obsahovaly články spojující poskytované vývozní úvěry s pobídkovými praktikami Eximbank a CBRT. Tvrzení vyvážejících výrobců byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(89)

Komise podrobně přezkoumala úvěry, které společnosti zařazené do vzorku označily jako nepreferenční. Poskytnuté informace však nepostačovaly k vyvození závěru, že tyto úvěry nesouvisely s preferenčními režimy. Ve skutečnosti podpůrná dokumentace poskytnutá k těmto úvěrům během šetření jasně poukázala na skutečnost, že poskytnuté financování souviselo s vývozními závazky. Kromě toho v mnoha případech společnost předložila dopis, v němž žádá banku o finanční prostředky, pouze v turečtině. Obecné rámcové dohody bank navíc vždy obsahovaly články spojující poskytované vývozní úvěry s pobídkovými praktikami Eximbank a CBRT. Tvrzení vyvážejících výrobců byla proto zamítnuta.

| (90) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku rovněž tvrdili, že některé úvěry nebyly podmíněné vývozem, a tudíž nejsou napadnutelné. Po přezkumu Komise na základě poskytnuté podpůrné dokumentace souhlasila s tím, že některé půjčky nebyly spojené s prodejem na vývoz ani nespadaly pod subvencované zemědělské úvěry, a proto se na ně nevztahoval žádný režim subvencí. Komise proto tyto úvěry z výpočtu výhody vyňala. |
| --- | --- |

(90)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku rovněž tvrdili, že některé úvěry nebyly podmíněné vývozem, a tudíž nejsou napadnutelné. Po přezkumu Komise na základě poskytnuté podpůrné dokumentace souhlasila s tím, že některé půjčky nebyly spojené s prodejem na vývoz ani nespadaly pod subvencované zemědělské úvěry, a proto se na ně nevztahoval žádný režim subvencí. Komise proto tyto úvěry z výpočtu výhody vyňala.

| (91) | Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku předložil informace o tom, že jeden z úvěrů, které mu byly poskytnuty, nesouvisel s dotčeným výrobkem, a proto pro něj není možné vypočítat žádnou výhodu. Komise přezkoumala předložené informace, dosud však nemohla potvrdit, že předmět úvěru byl omezen na jiné výrobky než dotčený výrobek. Tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(91)

Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku předložil informace o tom, že jeden z úvěrů, které mu byly poskytnuty, nesouvisel s dotčeným výrobkem, a proto pro něj není možné vypočítat žádnou výhodu. Komise přezkoumala předložené informace, dosud však nemohla potvrdit, že předmět úvěru byl omezen na jiné výrobky než dotčený výrobek. Tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce proto bylo zamítnuto.

| (92) | Po poskytnutí informací a po poskytnutí dodatečných informací tentýž vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že některé úvěry podmíněné vývozem nesouvisely pouze s dotčeným výrobkem, ale také s jinými druhy vyvážených ryb. Komise tyto úvěry přezkoumala a na základě informací poskytnutých společností mohla u některých úvěrů potvrdit, že uváděné úvěry podmíněné vývozem se vztahovaly na různé druhy vyvážených ryb. Výpočty byly proto odpovídajícím způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(92)

Po poskytnutí informací a po poskytnutí dodatečných informací tentýž vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že některé úvěry podmíněné vývozem nesouvisely pouze s dotčeným výrobkem, ale také s jinými druhy vyvážených ryb. Komise tyto úvěry přezkoumala a na základě informací poskytnutých společností mohla u některých úvěrů potvrdit, že uváděné úvěry podmíněné vývozem se vztahovaly na různé druhy vyvážených ryb. Výpočty byly proto odpovídajícím způsobem upraveny.

| (93) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku dále tvrdili, že by Komise měla vzít v úvahu referenční úrokovou sazbu k nejbližšímu datu před nebo po datu zahájení úvěru. V tomto ohledu Komise uvedla, že referenční údaje poskytnuté od určitého data se považují za platné od uvedeného data až do zveřejnění nových dat. Komise proto systematicky zohledňovala referenční hodnotu k nejbližšímu datu před datem zahájení úvěru. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(93)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku dále tvrdili, že by Komise měla vzít v úvahu referenční úrokovou sazbu k nejbližšímu datu před nebo po datu zahájení úvěru. V tomto ohledu Komise uvedla, že referenční údaje poskytnuté od určitého data se považují za platné od uvedeného data až do zveřejnění nových dat. Komise proto systematicky zohledňovala referenční hodnotu k nejbližšímu datu před datem zahájení úvěru. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (94) | Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku rovněž poukázali na řadu administrativních chyb ve výpočtu napadnutelných subvencí v souvislosti s preferenčními úvěry, a to ohledně splácení kapitálu v období přezkumného šetření, počtu dní, které je třeba vzít v úvahu pro výpočet úroků v období přezkumného šetření, a referenčních sazeb vybraných ke špatným datům. Tyto administrativní chyby byly opraveny. Po poskytnutí dodatečných informací požádal jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku o provedení dalších drobných změn u tří úvěrů. Byly provedeny změny týkající se jednoho úvěru. Avšak vzhledem k tomu, že výhoda z ostatních dvou úvěrů již byla na základě předchozích oprav odstraněna, nebyly žádné další změny považovány za nutné. |
| --- | --- |

(94)

Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku rovněž poukázali na řadu administrativních chyb ve výpočtu napadnutelných subvencí v souvislosti s preferenčními úvěry, a to ohledně splácení kapitálu v období přezkumného šetření, počtu dní, které je třeba vzít v úvahu pro výpočet úroků v období přezkumného šetření, a referenčních sazeb vybraných ke špatným datům. Tyto administrativní chyby byly opraveny. Po poskytnutí dodatečných informací požádal jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku o provedení dalších drobných změn u tří úvěrů. Byly provedeny změny týkající se jednoho úvěru. Avšak vzhledem k tomu, že výhoda z ostatních dvou úvěrů již byla na základě předchozích oprav odstraněna, nebyly žádné další změny považovány za nutné.

| (95) | S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran výše subvence v souvislosti s preferenčními režimy financování stanovená během období přezkumného šetření pro dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 0,75 % pro společnost Özpekler a 0,72 % pro společnost GMS. |
| --- | --- |

(95)

S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran výše subvence v souvislosti s preferenčními režimy financování stanovená během období přezkumného šetření pro dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 0,75 % pro společnost Özpekler a 0,72 % pro společnost GMS.

3.3.2.9.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (96) | V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda z preferenčního financování vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou komerční půjčku. Jako referenční hodnotu použila Komise váženou průměrnou úrokovou sazbu komerčních úvěrů na domácím tureckém trhu na základě údajů získaných od Centrální banky Turecka (36). Komise přiřadila výhodu související s vývozními úvěry k prodeji na vývoz, zatímco zemědělské půjčky byly přiřazeny k celkovému prodeji. |
| --- | --- |

(96)

V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda z preferenčního financování vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou komerční půjčku. Jako referenční hodnotu použila Komise váženou průměrnou úrokovou sazbu komerčních úvěrů na domácím tureckém trhu na základě údajů získaných od Centrální banky Turecka (36). Komise přiřadila výhodu související s vývozními úvěry k prodeji na vývoz, zatímco zemědělské půjčky byly přiřazeny k celkovému prodeji.

36

| (97) | Výše subvence vypočítaná pro vyvážející výrobce, kteří jsou zařazeni do vzorku, na základě této metodiky, je následující:

  Tabulka 2


  Preferenční financování







  Název společnosti | Výše subvence |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 0,75 % |
| GMS | 0,72 % |

(97)

Výše subvence vypočítaná pro vyvážející výrobce, kteří jsou zařazeni do vzorku, na základě této metodiky, je následující:

Tabulka 2

Tabulka 2

Preferenční financování

Preferenční financování

Název společnosti

Výše subvence

Özpekler

0,75 %

GMS

0,72 %

3.4.   Konečná výše napadnutelných subvencí

Konečná výše napadnutelných subvencí

| (98) | Komise na základě výše uvedených úvah dospěla k závěru, že agregovaná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 4,2 %, resp. 3,2 %, což dokládá, že subvencování přetrvávalo i v období přezkumného šetření.

  Tabulka 3


  Sazby pro jednotlivé napadené subvence








  Režim podpory | GMS | Özpekler |
| --- | --- | --- | --- |
| Přímá podpora produkce pstruhů | 2,84 % | 2,38 % |
| Preferenční úvěry | 0,72 % | 0,75 % |
| Podpora pojistného | 0,0 % | 0,10 % |
| Podpora uskutečněných investic | 0,70 % | 0,0 % |
| Celková výše subvence | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

Komise na základě výše uvedených úvah dospěla k závěru, že agregovaná výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 4,2 %, resp. 3,2 %, což dokládá, že subvencování přetrvávalo i v období přezkumného šetření.

Tabulka 3

Tabulka 3

Sazby pro jednotlivé napadené subvence

Sazby pro jednotlivé napadené subvence

Režim podpory

GMS

Özpekler

Přímá podpora produkce pstruhů

2,84 %

2,38 %

Preferenční úvěry

0,72 %

0,75 %

Podpora pojistného

0,0 %

0,10 %

Podpora uskutečněných investic

0,70 %

0,0 %

Celková výše subvence

Celková výše subvence

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5.   Pravděpodobnost přetrvávání subvencování

Pravděpodobnost přetrvávání subvencování

| (99) | V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat, pokud stávající opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.

| (100) | Jak je uvedeno ve 33. až 97. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření turečtí výrobci vyvážející dotčený výrobek nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od tureckých úřadů. |
| --- | --- |

(100)

Jak je uvedeno ve 33. až 97. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření turečtí výrobci vyvážející dotčený výrobek nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od tureckých úřadů.

| (101) | Programy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti odstraněny. Kromě toho jsou vývozci obvykle způsobilí pro několik subvencí. |
| --- | --- |

(101)

Programy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti odstraněny. Kromě toho jsou vývozci obvykle způsobilí pro několik subvencí.

| (102) | Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu. |
| --- | --- |

(102)

Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.

| (103) | Turecko je významným producentem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření, a jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění, vyprodukovalo Turecko během období přezkumného šetření 95 000 tun pstruhů (37). Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, objem dovozu pstruhů z Turecka byl značný a činil ve stejném období přibližně 20 500 tun ekvivalentu celé ryby, což představuje přibližně 14 % trhu Unie. Nic nenasvědčovalo tomu, že by se tento objem v případě zrušení opatření snížil. |
| --- | --- |

(103)

Turecko je významným producentem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření, a jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění, vyprodukovalo Turecko během období přezkumného šetření 95 000 tun pstruhů (37). Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, objem dovozu pstruhů z Turecka byl značný a činil ve stejném období přibližně 20 500 tun ekvivalentu celé ryby, což představuje přibližně 14 % trhu Unie. Nic nenasvědčovalo tomu, že by se tento objem v případě zrušení opatření snížil.

37

| (104) | Za těchto okolností je pravděpodobné, že objem subvencovaného vývozu dotčeného výrobku do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by pokračoval ve značném rozsahu i v případě zrušení opatření. Komise proto dospěla k závěru, že pokračování subvencování je pravděpodobné. |
| --- | --- |

(104)

Za těchto okolností je pravděpodobné, že objem subvencovaného vývozu dotčeného výrobku do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by pokračoval ve značném rozsahu i v případě zrušení opatření. Komise proto dospěla k závěru, že pokračování subvencování je pravděpodobné.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Vymezení výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Vymezení výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (105) | Obdobný výrobek v Unii v období přezkumného šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(105)

Obdobný výrobek v Unii v období přezkumného šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

| (106) | Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 129 milionů kg v ekvivalentu celé ryby, na základě údajů, které poskytl žadatel a jednotlivé společnosti, které byly zařazeny do vzorku. Osm spolupracujících výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představovalo 13 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(106)

Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 129 milionů kg v ekvivalentu celé ryby, na základě údajů, které poskytl žadatel a jednotlivé společnosti, které byly zařazeny do vzorku. Osm spolupracujících výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představovalo 13 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (107) | Spotřeba v Unii byla stanovena součtem celkového odhadovaného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (viz 118. bod odůvodnění) a celkového objemu dovozu, který byl zjištěn od Eurostatu (viz 91. bod odůvodnění a tabulky 6 a 8). |
| --- | --- |

(107)

Spotřeba v Unii byla stanovena součtem celkového odhadovaného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (viz 118. bod odůvodnění) a celkového objemu dovozu, který byl zjištěn od Eurostatu (viz 91. bod odůvodnění a tabulky 6 a 8).

| (108) | Objem dovozu podle Eurostatu se vykazuje v čisté hmotnosti pro šest různých kódů KN, jmenovitě živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Čistá hmotnost zaznamenaná Eurostatem byla pro účely srovnání převedena na „ekvivalent celé ryby“ (WFE), neboť údaje o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie byly vykázány ve WFE. Tento převod byl proveden vydělením objemu dovozu, který zaznamenal Eurostat, níže uvedenými konverzními faktory. Použité konverzní faktory byly ty, které poskytl žadatel a které byly použity v původním šetření:

  Tabulka 4


  Konverzní faktory (v tunách WFE)







  Živé ryby | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Čerstvé/chlazené/zmrazené (vykuchané) | 0,85 |
| Filé: Čerstvé/chlazené/zmrazené | 0,47 |
| Filé: Uzené | 0,40 |

(108)

Objem dovozu podle Eurostatu se vykazuje v čisté hmotnosti pro šest různých kódů KN, jmenovitě živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Čistá hmotnost zaznamenaná Eurostatem byla pro účely srovnání převedena na „ekvivalent celé ryby“ (WFE), neboť údaje o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie byly vykázány ve WFE. Tento převod byl proveden vydělením objemu dovozu, který zaznamenal Eurostat, níže uvedenými konverzními faktory. Použité konverzní faktory byly ty, které poskytl žadatel a které byly použity v původním šetření:

Tabulka 4

Tabulka 4

Konverzní faktory (v tunách WFE)

Konverzní faktory (v tunách WFE)

Živé ryby

1,00

Čerstvé/chlazené/zmrazené (vykuchané)

0,85

Filé: Čerstvé/chlazené/zmrazené

0,47

Filé: Uzené

0,40

| (109) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Spotřeba v Unii (v tunách WFE) | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trh Unie | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Index | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů a Eurostat |

(109)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Spotřeba v Unii (v tunách WFE)

Spotřeba v Unii (v tunách WFE)

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Trh Unie

150 175

147 069

157 078

147 603

Index

100

98

105

98

Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů a Eurostat

| (110) | Spotřeba v Unii během posuzovaného období mírně kolísala. Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 2 %, ze 150 175 tun WFE v roce 2016 na 147 603 tun WFE v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(110)

Spotřeba v Unii během posuzovaného období mírně kolísala. Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 2 %, ze 150 175 tun WFE v roce 2016 na 147 603 tun WFE v období přezkumného šetření.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (111) | Komise stanovila objem dovozu a jeho podíl na trhu na základě údajů Eurostatu vyjádřených v tunách WFE, jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu a celkové spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(111)

Komise stanovila objem dovozu a jeho podíl na trhu na základě údajů Eurostatu vyjádřených v tunách WFE, jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu a celkové spotřeby v Unii.

| (112) | Na tomto základě se dovoz z Turecka a jeho podíl na trhu vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem dovozu (v tunách WFE) a podíl na trhu | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Turecka | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Podíl na trhu | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Index | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Zdroj: Eurostat. |

(112)

Na tomto základě se dovoz z Turecka a jeho podíl na trhu vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem dovozu (v tunách WFE) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách WFE) a podíl na trhu

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z Turecka

21 684

19 523

17 831

20 466

Index

Index

100

100

90

90

82

82

94

94

Podíl na trhu

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Index

100

92

79

96

Zdroj: Eurostat.

| (113) | Objem dovozu z Turecka mezi lety 2016 a 2018 trvale klesal a v období přezkumného šetření opět rostl. Celkově se objem dovozu během posuzovaného období snížil o 6 %, což je mnohem méně než u dovozu z jiných zemí, který se ve stejném období snížil o 13 % (viz 106. bod odůvodnění). Objem dovozu pstruhů z Turecka byl v období přezkumného šetření stále značný a činil 20 446 tun WFE. |
| --- | --- |

(113)

Objem dovozu z Turecka mezi lety 2016 a 2018 trvale klesal a v období přezkumného šetření opět rostl. Celkově se objem dovozu během posuzovaného období snížil o 6 %, což je mnohem méně než u dovozu z jiných zemí, který se ve stejném období snížil o 13 % (viz 106. bod odůvodnění). Objem dovozu pstruhů z Turecka byl v období přezkumného šetření stále značný a činil 20 446 tun WFE.

| (114) | Podíl na trhu měl stejný trend jako objem dovozu, tj. mezi roky 2016 a 2018 klesl z 14,4 % na 11,4 %, tj. o 3 procentní body, a poté se v období přezkumného šetření opět zvýšil na 13,9 %. Turecký dovoz si během posuzovaného období udržel celkově poměrně stabilní podíl na trhu s výjimkou roku 2018, kdy se v porovnání s rokem 2017 snížil o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(114)

Podíl na trhu měl stejný trend jako objem dovozu, tj. mezi roky 2016 a 2018 klesl z 14,4 % na 11,4 %, tj. o 3 procentní body, a poté se v období přezkumného šetření opět zvýšil na 13,9 %. Turecký dovoz si během posuzovaného období udržel celkově poměrně stabilní podíl na trhu s výjimkou roku 2018, kdy se v porovnání s rokem 2017 snížil o 1,9 procentního bodu.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (115) | Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu, a to vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v tunách WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. |
| --- | --- |

(115)

Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu, a to vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v tunách WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu.

| (116) | Na tomto základě se vážená průměrná cena dovozu z Turecka vyvíjela takto:

  Tabulka 7


  Dovozní ceny (v EUR za tunu WFE) | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Zdroj: Eurostat. |

(116)

Na tomto základě se vážená průměrná cena dovozu z Turecka vyvíjela takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Dovozní ceny (v EUR za tunu WFE)

Dovozní ceny (v EUR za tunu WFE)

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Turecko

2 940

2 803

2 789

2 887

Index

100

95

95

98

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (117) | Dovozní cena z Turecka se mezi roky 2016 a 2018 snížila o 5 % a poté se v období přezkumného šetření zvýšila o 3,5 %. Celkově se dovozní cena z Turecka v posuzovaném období snížila o 2 %. Ve srovnání s cenami prodeje v Unii, jak je uvedeno v tabulce 12, byla cena tureckého dovozu během celého dotčeného období výrazně nižší než ceny v Unii. |
| --- | --- |

(117)

Dovozní cena z Turecka se mezi roky 2016 a 2018 snížila o 5 % a poté se v období přezkumného šetření zvýšila o 3,5 %. Celkově se dovozní cena z Turecka v posuzovaném období snížila o 2 %. Ve srovnání s cenami prodeje v Unii, jak je uvedeno v tabulce 12, byla cena tureckého dovozu během celého dotčeného období výrazně nižší než ceny v Unii.

| (118) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:






  — | vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(118)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:

—

vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících tureckých výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě nákladů, pojištění a přepravného (CIF), včetně vyrovnávacího cla, s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících tureckých výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě nákladů, pojištění a přepravného (CIF), včetně vyrovnávacího cla, s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (119) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z Turecka činil 13,7 % až 32,2 %. |
| --- | --- |

(119)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z Turecka činil 13,7 % až 32,2 %.

| (120) | Během období přezkumného šetření činilo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 14,5 % (včetně vyrovnávacích cel). |
| --- | --- |

(120)

Během období přezkumného šetření činilo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 14,5 % (včetně vyrovnávacích cel).

4.3.3.   Dovoz ze třetích zemí kromě Turecka

Dovoz ze třetích zemí kromě Turecka

| (121) | Dovoz pstruhů z jiných třetích zemí než z Turecka probíhal zejména z Norska a Bosny a Hercegoviny. |
| --- | --- |

(121)

Dovoz pstruhů z jiných třetích zemí než z Turecka probíhal zejména z Norska a Bosny a Hercegoviny.

| (122) | Jak je popsáno v 108. bodě odůvodnění, objem dovozu z jiných třetích zemí podle údajů Eurostatu byl vyjádřen v tunách WFE. Na tomto základě se objem dovozu, jakož i podíl na trhu a vývoj cen pro dovoz pstruhů z jiných třetích zemí vyvíjel takto:

  Tabulka 8


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Součet všech třetích zemí kromě Turecka | Objem (v tunách WFE) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Index | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Podíl na trhu | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Index | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Průměrná cena (EUR/tuna WFE) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Index | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Zdroj: Eurostat. |

(122)

Jak je popsáno v 108. bodě odůvodnění, objem dovozu z jiných třetích zemí podle údajů Eurostatu byl vyjádřen v tunách WFE. Na tomto základě se objem dovozu, jakož i podíl na trhu a vývoj cen pro dovoz pstruhů z jiných třetích zemí vyvíjel takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Součet všech třetích zemí kromě Turecka

Objem (v tunách WFE)

2 431

1 402

1 844

2 118

Index

Index

100

100

58

58

76

76

87

87

Podíl na trhu

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Index

Index

100

100

59

59

72

72

89

89

Průměrná cena (EUR/tuna WFE)

3 279

3 332

3 519

3 336

Index

100

102

107

102

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (123) | Objem dovozu z jiných třetích zemí byl během celého posuzovaného období nízký a celkově se mírně snížil z 2 432 tun v roce 2016 na 2 118 tun v období přezkumného šetření, což je pokles o 13 % během posuzovaného období. Odpovídající podíl na trhu zůstal během celého posuzovaného období pod 2 % a celkově se snížil z 1,6 % na 1,4 %. Celkově se ceny dovozu ze třetích zemí během posuzovaného období zvýšily o 2 % a byly v průměru podstatně vyšší než ceny dovozu z dotčené země (o 15 % v období přezkumného šetření). |
| --- | --- |

(123)

Objem dovozu z jiných třetích zemí byl během celého posuzovaného období nízký a celkově se mírně snížil z 2 432 tun v roce 2016 na 2 118 tun v období přezkumného šetření, což je pokles o 13 % během posuzovaného období. Odpovídající podíl na trhu zůstal během celého posuzovaného období pod 2 % a celkově se snížil z 1,6 % na 1,4 %. Celkově se ceny dovozu ze třetích zemí během posuzovaného období zvýšily o 2 % a byly v průměru podstatně vyšší než ceny dovozu z dotčené země (o 15 % v období přezkumného šetření).

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (124) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(124)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (125) | Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(125)

Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (126) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem a jednotlivými společnostmi zařazenými do vzorku, které byly ve spojení se všemi výrobci v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které se týkaly pouze výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(126)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem a jednotlivými společnostmi zařazenými do vzorku, které byly ve spojení se všemi výrobci v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které se týkaly pouze výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (127) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(127)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování.

| (128) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(128)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (129) | Objem výroby výrobního odvětví Unie byl získán od žadatele na základě údajů ze zprávy Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP) (38). Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Ve zprávě FEAP byly rovněž zahrnuty údaje za období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(129)

Objem výroby výrobního odvětví Unie byl získán od žadatele na základě údajů ze zprávy Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP) (38). Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Ve zprávě FEAP byly rovněž zahrnuty údaje za období přezkumného šetření.

38

| (130) | Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách WFE) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Index | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Výrobní kapacita (v tunách WFE) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Index | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Využití kapacity | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Index | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Zdroj: žadatel a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(130)

Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách WFE)

133 129

131 518

141 841

128 988

Index

Index

100

100

99

99

107

107

97

97

Výrobní kapacita (v tunách WFE)

196 211

188 879

206 760

193 133

Index

Index

100

100

96

96

105

105

98

98

Využití kapacity

68 %

70 %

69 %

67 %

Index

100

103

101

98

Zdroj: žadatel a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (131) | Objem výroby během posuzovaného období kolísal. Zatímco mezi roky 2016 a 2017 klesl o 1 %, mezi lety 2017 a 2018 se zvýšil o 8 % a poté se v období přezkumného šetření opět snížil o 10 %. Celkově se objem výroby v posuzovaném období snížil o 3 %. |
| --- | --- |

(131)

Objem výroby během posuzovaného období kolísal. Zatímco mezi roky 2016 a 2017 klesl o 1 %, mezi lety 2017 a 2018 se zvýšil o 8 % a poté se v období přezkumného šetření opět snížil o 10 %. Celkově se objem výroby v posuzovaném období snížil o 3 %.

| (132) | Výrobní kapacita (39) se vyvíjela podobně jako objem výroby; od roku 2016 do roku 2017 klesla o 4 %, v roce 2018 se zvýšila o 8 % a v období přezkumného šetření opět klesla o 7 %. Celkově se v posuzovaném období snížila o 2 %. |
| --- | --- |

(132)

Výrobní kapacita (39) se vyvíjela podobně jako objem výroby; od roku 2016 do roku 2017 klesla o 4 %, v roce 2018 se zvýšila o 8 % a v období přezkumného šetření opět klesla o 7 %. Celkově se v posuzovaném období snížila o 2 %.

39

| (133) | Využití kapacity zůstalo poměrně stabilní a celkově se v posuzovaném období snížilo o 2 %. |
| --- | --- |

(133)

Využití kapacity zůstalo poměrně stabilní a celkově se v posuzovaném období snížilo o 2 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (134) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byl stanoven na základě informací poskytnutých žadatelem odečtením objemu prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz od celkového objemu výroby výrobního odvětví Unie, jak je popsáno ve 129. a 130. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(134)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byl stanoven na základě informací poskytnutých žadatelem odečtením objemu prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz od celkového objemu výroby výrobního odvětví Unie, jak je popsáno ve 129. a 130. bodě odůvodnění.

| (135) | Na tomto základě se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a podíl na trhu v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách WFE) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Index | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Podíl na trhu | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Index | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů. |

(135)

Na tomto základě se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a podíl na trhu v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách WFE)

126 060

126 143

137 403

125 020

Index

100

100

109

99

Podíl na trhu

84 %

86 %

88 %

85 %

Index

100

102

104

101

Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů.

| (136) | V posuzovaném období mírně klesl objem prodeje, a to o 1 %. Nejprve zůstal stabilní mezi lety 2016 a 2017 a poté mezi lety 2017 a 2018 vzrostl o 9 %, zatímco v období přezkumného šetření klesl o 10 % a dosáhl nižších úrovní než v roce 2016. Souběžný pokles spotřeby popsaný ve 110. bodě odůvodnění vedl k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to z 84 % v roce 2016 na 85 % v období přezkumného šetření, tj. v posuzovaném období došlo ke zvýšení o 1 %. |
| --- | --- |

(136)

V posuzovaném období mírně klesl objem prodeje, a to o 1 %. Nejprve zůstal stabilní mezi lety 2016 a 2017 a poté mezi lety 2017 a 2018 vzrostl o 9 %, zatímco v období přezkumného šetření klesl o 10 % a dosáhl nižších úrovní než v roce 2016. Souběžný pokles spotřeby popsaný ve 110. bodě odůvodnění vedl k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to z 84 % v roce 2016 na 85 % v období přezkumného šetření, tj. v posuzovaném období došlo ke zvýšení o 1 %.

4.4.2.3.   Růst

Růst

| (137) | Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 1 %, což se projevilo zvýšením podílu na trhu o 1 %. |
| --- | --- |

(137)

Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 1 %, což se projevilo zvýšením podílu na trhu o 1 %.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (138) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Zaměstnanost a produktivita | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Index | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Produktivita (v tunách WFE na zaměstnance) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Index | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů. |

(138)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

2 216

2 050

2 210

2 174

Index

100

92

100

98

Produktivita (v tunách WFE na zaměstnance)

60

64

64

59

Index

100

107

107

99

Zdroj: odpovědi na dotazník týkající se makroukazatelů.

| (139) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období kolísala, mezi lety 2016 a 2017 klesla o 8 %, poté v roce 2018 opět vzrostla o 8 % a mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření nakonec klesla o 2 %. Celkově se snížila o 2 %. |
| --- | --- |

(139)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období kolísala, mezi lety 2016 a 2017 klesla o 8 %, poté v roce 2018 opět vzrostla o 8 % a mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření nakonec klesla o 2 %. Celkově se snížila o 2 %.

| (140) | Produktivita se mírně snížila v důsledku kombinace poklesu zaměstnanosti a ještě rychlejšího poklesu objemu výroby, jak je vysvětleno v 115. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(140)

Produktivita se mírně snížila v důsledku kombinace poklesu zaměstnanosti a ještě rychlejšího poklesu objemu výroby, jak je vysvětleno v 115. bodě odůvodnění.

4.4.2.5.   Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (141) | Subvenční rozpětí stanovené během období přezkumného šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka byl dopad rozsahu skutečných subvenčních rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(141)

Subvenční rozpětí stanovené během období přezkumného šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka byl dopad rozsahu skutečných subvenčních rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (142) | Neustálá nekalá tvorba cen ze strany vyvážejících výrobců z Turecka neumožnila výrobnímu odvětví Unie, aby se plně zotavilo z dřívějších praktik subvencování. |
| --- | --- |

(142)

Neustálá nekalá tvorba cen ze strany vyvážejících výrobců z Turecka neumožnila výrobnímu odvětví Unie, aby se plně zotavilo z dřívějších praktik subvencování.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (143) | Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Prodejní ceny a náklady v Unii | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena (v EUR za tunu WFE) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Index | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu WFE) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Index | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

(143)

Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Prodejní ceny a náklady v Unii

Prodejní ceny a náklady v Unii

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena (v EUR za tunu WFE)

3 538

3 826

3 717

3 621

Index

100

108

105

102

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu WFE)

3 612

3 848

3 697

3 650

Index

100

107

102

101

Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (144) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období mírně zvýšila o 2 % a v období přezkumného šetření dosáhla 3 621 EUR za tunu WFE. Mezi roky 2016 a 2017 vzrostla o 8 % a poté až do období přezkumného šetření postupně klesala. |
| --- | --- |

(144)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období mírně zvýšila o 2 % a v období přezkumného šetření dosáhla 3 621 EUR za tunu WFE. Mezi roky 2016 a 2017 vzrostla o 8 % a poté až do období přezkumného šetření postupně klesala.

| (145) | Jednotkové výrobní náklady byly vyšší než průměrná prodejní cena během posuzovaného období, s výjimkou roku 2018. Celkově se jednotkové výrobní náklady v posuzovaném období zvýšily o 1 % a v období přezkumného šetření dosáhly 3 650 EUR za tunu WFE, což je více než průměrná jednotková prodejní cena. |
| --- | --- |

(145)

Jednotkové výrobní náklady byly vyšší než průměrná prodejní cena během posuzovaného období, s výjimkou roku 2018. Celkově se jednotkové výrobní náklady v posuzovaném období zvýšily o 1 % a v období přezkumného šetření dosáhly 3 650 EUR za tunu WFE, což je více než průměrná jednotková prodejní cena.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (146) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Index (RR 2016=100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

(146)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

35 538

36 031

37 042

37 861

Index (RR 2016=100)

100

101

104

107

Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (147) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance vykazovaly během posuzovaného období postupný nárůst. Celkově se v posuzovaném období zvýšily o 7 %. |
| --- | --- |

(147)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance vykazovaly během posuzovaného období postupný nárůst. Celkově se v posuzovaném období zvýšily o 7 %.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (148) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 14


  Zásoby | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách WFE) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Index (RR 2016=100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

(148)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Zásoby

Zásoby

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách WFE)

3 304

3 336

4 776

4 852

Index (RR 2016=100)

100

101

145

147

Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (149) | V posuzovaném období došlo k zvýšení celkového konečného stavu zásob o 47 %. |
| --- | --- |

(149)

V posuzovaném období došlo k zvýšení celkového konečného stavu zásob o 47 %.

| (150) | Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. S výjimkou jedné společnosti výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, po výlovu neuchovávají zásoby pstruhů a ve významné míře svou produkci nezmrazují. Závěrem lze konstatovat, že úroveň zásob není v tomto šetření považována za významný ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(150)

Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. S výjimkou jedné společnosti výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, po výlovu neuchovávají zásoby pstruhů a ve významné míře svou produkci nezmrazují. Závěrem lze konstatovat, že úroveň zásob není v tomto šetření považována za významný ukazatel újmy.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (151) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 15


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2016 | 2017 | 2018 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | -2,1 % | -0,6 % | 0,5 % | -0,8 % |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | -521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Investice (v tis. EUR) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Index | 100 | 81 | 106 | 127 |
| Návratnost investic | -12,2 % | -3,8 % | 3,6 % | -5,5 % |
| Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

(151)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 15

Tabulka 15

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2016

2017

2018

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

-2,1 %

-0,6 %

0,5 %

-0,8 %

Peněžní tok (v tis. EUR)

-521 095

55 338

834 534

575 407

Investice (v tis. EUR)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Index

100

81

106

127

Návratnost investic

-12,2 %

-3,8 %

3,6 %

-5,5 %

Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (152) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost byla během posuzovaného období záporná, s výjimkou roku 2018, kdy byla mírně kladná (0,5 %). Celkově v posuzovaném období ziskovost začínala v roce 2016 na úrovni přibližně -2,1 % a postupně se zlepšovala až do roku 2018, kdy v období přezkumného šetření opět mírně poklesla na -0,8 %. |
| --- | --- |

(152)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost byla během posuzovaného období záporná, s výjimkou roku 2018, kdy byla mírně kladná (0,5 %). Celkově v posuzovaném období ziskovost začínala v roce 2016 na úrovni přibližně -2,1 % a postupně se zlepšovala až do roku 2018, kdy v období přezkumného šetření opět mírně poklesla na -0,8 %.

| (153) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok sledoval podobný trend jako ziskovost, tj. od roku 2016 do roku 2018 rostl a v období přezkumného šetření klesl. |
| --- | --- |

(153)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok sledoval podobný trend jako ziskovost, tj. od roku 2016 do roku 2018 rostl a v období přezkumného šetření klesl.

| (154) | Investice se od roku 2016 do roku 2017 snížily, ale v roce 2018 opět vzrostly a v období přezkumného šetření se dále zvýšily. Celkově vykázaly v posuzovaném období nárůst o 27 %. I přes tento nárůst zůstal objem investic během posuzovaného období nízký (v průměru 1,7 milionu EUR ročně, u všech osmi společností zařazených do vzorku) a většinou souvisel s dodržováním předpisů. |
| --- | --- |

(154)

Investice se od roku 2016 do roku 2017 snížily, ale v roce 2018 opět vzrostly a v období přezkumného šetření se dále zvýšily. Celkově vykázaly v posuzovaném období nárůst o 27 %. I přes tento nárůst zůstal objem investic během posuzovaného období nízký (v průměru 1,7 milionu EUR ročně, u všech osmi společností zařazených do vzorku) a většinou souvisel s dodržováním předpisů.

| (155) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Stejně jako u ostatních finančních ukazatelů se návratnost investic od roku 2016 do roku 2018 zvýšila a v období přezkumného šetření klesla. |
| --- | --- |

(155)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Stejně jako u ostatních finančních ukazatelů se návratnost investic od roku 2016 do roku 2018 zvýšila a v období přezkumného šetření klesla.

4.5.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (156) | Navzdory platným vyrovnávacím opatřením zůstal turecký dovoz pstruhů během posuzovaného období značný, přičemž stabilní podíl na trhu byl mezi přibližně 11 % a více než 14 %. Během období přezkumného šetření činil podíl na trhu 13,9 %. Dovozní ceny zároveň vykazovaly klesající trend a během období přezkumného šetření se podbízely cenám Unie v průměru o 14,5 %, a to navzdory existenci vyrovnávacích opatření. |
| --- | --- |

(156)

Navzdory platným vyrovnávacím opatřením zůstal turecký dovoz pstruhů během posuzovaného období značný, přičemž stabilní podíl na trhu byl mezi přibližně 11 % a více než 14 %. Během období přezkumného šetření činil podíl na trhu 13,9 %. Dovozní ceny zároveň vykazovaly klesající trend a během období přezkumného šetření se podbízely cenám Unie v průměru o 14,5 %, a to navzdory existenci vyrovnávacích opatření.

| (157) | Vývoj makroekonomických ukazatelů, zejména objemu výroby a prodeje, zaměstnanosti a produktivity, vykazoval stabilní nebo mírně klesající trendy. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období mírně zvýšil, zatímco v období přezkumného šetření klesl na podobnou úroveň jako v roce 2016. Zvýšení podílu na trhu v letech 2017 a 2018 navzdory poměrně stabilnímu objemu prodeje je způsobeno klesající spotřebou ve stejném období. Ačkoli se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry udržet svůj objem prodeje a podíl na trhu, bylo to na úkor ziskovosti a dalších finančních ukazatelů, jak je vysvětleno v následujícím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(157)

Vývoj makroekonomických ukazatelů, zejména objemu výroby a prodeje, zaměstnanosti a produktivity, vykazoval stabilní nebo mírně klesající trendy. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období mírně zvýšil, zatímco v období přezkumného šetření klesl na podobnou úroveň jako v roce 2016. Zvýšení podílu na trhu v letech 2017 a 2018 navzdory poměrně stabilnímu objemu prodeje je způsobeno klesající spotřebou ve stejném období. Ačkoli se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry udržet svůj objem prodeje a podíl na trhu, bylo to na úkor ziskovosti a dalších finančních ukazatelů, jak je vysvětleno v následujícím bodě odůvodnění.

| (158) | I když průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii během posuzovaného období mírně vzrostla, výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo dosáhnout udržitelných ziskových rozpětí. Vzhledem k cenovému tlaku tureckého dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie zvýšit své prodejní ceny ani na úroveň, která by alespoň odpovídala průměrným výrobním nákladům, a proto bylo během posuzovaného období ztrátové (s výjimkou roku 2018, kdy bylo prakticky na hranici rentability). Turecký dovoz tak během období přezkumného šetření rovněž významně stlačoval ceny prodeje výrobců v Unii. Jiné finanční ukazatele (peněžní tok, návratnost investic) měly podobný trend jako ziskovost, přičemž během celého posuzovaného období vykazovaly záporné nebo nízké hodnoty. Investice, i když v letech 2017 a 2018 vzrostly, byly obecně nízké a souvisely s dodržováním předpisů. Výrobní odvětví Unie se nedokázalo zotavit ze své situace působící újmu a vykazovalo ztráty téměř během celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(158)

I když průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii během posuzovaného období mírně vzrostla, výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo dosáhnout udržitelných ziskových rozpětí. Vzhledem k cenovému tlaku tureckého dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie zvýšit své prodejní ceny ani na úroveň, která by alespoň odpovídala průměrným výrobním nákladům, a proto bylo během posuzovaného období ztrátové (s výjimkou roku 2018, kdy bylo prakticky na hranici rentability). Turecký dovoz tak během období přezkumného šetření rovněž významně stlačoval ceny prodeje výrobců v Unii. Jiné finanční ukazatele (peněžní tok, návratnost investic) měly podobný trend jako ziskovost, přičemž během celého posuzovaného období vykazovaly záporné nebo nízké hodnoty. Investice, i když v letech 2017 a 2018 vzrostly, byly obecně nízké a souvisely s dodržováním předpisů. Výrobní odvětví Unie se nedokázalo zotavit ze své situace působící újmu a vykazovalo ztráty téměř během celého posuzovaného období.

| (159) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což dokládá zejména finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(159)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což dokládá zejména finanční situace výrobního odvětví Unie.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (160) | V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Turecka způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. |
| --- | --- |

(160)

V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Turecka způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu.

| (161) | Navzdory platným antisubvenčním opatřením bylo z Turecka nadále dováženo značné množství pstruhů, s podílem na trhu převyšujícím během celého posuzovaného období 10 % a cenami na nízké úrovni. Vzhledem ke značnému cenovému tlaku ze strany tureckého dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie zvýšit své ceny v souladu se zvýšením nákladů, což vedlo ke ztrátám během téměř celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(161)

Navzdory platným antisubvenčním opatřením bylo z Turecka nadále dováženo značné množství pstruhů, s podílem na trhu převyšujícím během celého posuzovaného období 10 % a cenami na nízké úrovni. Vzhledem ke značnému cenovému tlaku ze strany tureckého dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie zvýšit své ceny v souladu se zvýšením nákladů, což vedlo ke ztrátám během téměř celého posuzovaného období.

| (162) | Nebyly zjištěny žádné další faktory, které by mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Ve skutečnosti objem dovozu z jiných třetích zemí kromě Turecka (2 188 tun WFE v období přezkumného šetření) představoval pouze 1,4 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (ve srovnání s 20 446 tunami WFE z Turecka, což představuje podíl na trhu 13,9 %). Kromě toho byla během období přezkumného šetření průměrná dovozní cena z jiných třetích zemí kromě Turecka (3 336 EUR za tunu WFE) o 16 % vyšší než průměrná dovozní cena z Turecka (2 884 EUR za tunu WFE). |
| --- | --- |

(162)

Nebyly zjištěny žádné další faktory, které by mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Ve skutečnosti objem dovozu z jiných třetích zemí kromě Turecka (2 188 tun WFE v období přezkumného šetření) představoval pouze 1,4 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (ve srovnání s 20 446 tunami WFE z Turecka, což představuje podíl na trhu 13,9 %). Kromě toho byla během období přezkumného šetření průměrná dovozní cena z jiných třetích zemí kromě Turecka (3 336 EUR za tunu WFE) o 16 % vyšší než průměrná dovozní cena z Turecka (2 884 EUR za tunu WFE).

6.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

6.1.   Pravděpodobnost přetrvání újmy ze strany Turecka

Pravděpodobnost přetrvání újmy ze strany Turecka

| (163) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům, že výrobnímu odvětví Unie byla dovozem z Turecka způsobena podstatná újma, Komise v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda je pravděpodobné přetrvání újmy způsobené subvencovaným dovozem z Turecka, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům, že výrobnímu odvětví Unie byla dovozem z Turecka způsobena podstatná újma, Komise v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda je pravděpodobné přetrvání újmy způsobené subvencovaným dovozem z Turecka, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (164) | V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: objem výroby a volná kapacita v Turecku, atraktivita trhu Unie pro turecké vyvážející výrobce, pravděpodobná úroveň cen dovozu z Turecka při neexistenci antisubvenčních opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(164)

V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: objem výroby a volná kapacita v Turecku, atraktivita trhu Unie pro turecké vyvážející výrobce, pravděpodobná úroveň cen dovozu z Turecka při neexistenci antisubvenčních opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie.

6.1.1.   Výrobní kapacita, volná kapacita v Turecku a atraktivita trhu Unie

Výrobní kapacita, volná kapacita v Turecku a atraktivita trhu Unie

| (165) | Celková produkce pstruhů v Turecku v období přezkumného šetření činila 95 000 tun (40). Z toho byla velká část vyvezena, neboť spotřeba ryb na hlavu v Turecku (přibližně 6 kg) je ve srovnání s Unií velmi nízká (přibližně 24 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

Celková produkce pstruhů v Turecku v období přezkumného šetření činila 95 000 tun (40). Z toho byla velká část vyvezena, neboť spotřeba ryb na hlavu v Turecku (přibližně 6 kg) je ve srovnání s Unií velmi nízká (přibližně 24 kg) (41).

40

41

| (166) | Současný objem výroby v Turecku navíc neodráží skutečnou výrobní kapacitu, která by mohla být aktivována v případě zrušení opatření. Vyvážející výrobci zařazení do vzorku a vyvážející výrobci, kteří při zahájení přezkumu poskytli úplnou odpověď na formuláře pro výběr vzorku, vykázali průměrné využití kapacity ve výši 48 % a 47 %. S vědomím, že celková turecká produkce pstruhů v období přezkumného šetření činila 95 000 tun, lze extrapolovat celkovou kapacitu: mezi 197 000 a 202 000 tunami. |
| --- | --- |

(166)

Současný objem výroby v Turecku navíc neodráží skutečnou výrobní kapacitu, která by mohla být aktivována v případě zrušení opatření. Vyvážející výrobci zařazení do vzorku a vyvážející výrobci, kteří při zahájení přezkumu poskytli úplnou odpověď na formuláře pro výběr vzorku, vykázali průměrné využití kapacity ve výši 48 % a 47 %. S vědomím, že celková turecká produkce pstruhů v období přezkumného šetření činila 95 000 tun, lze extrapolovat celkovou kapacitu: mezi 197 000 a 202 000 tunami.

| (167) | Na základě deklarovaného průměrného využití kapacity, které vykazují spolupracující vyvážející výrobci, by se průměrná volná kapacita pohybovala mezi 101 000 a 102 000 tunami. To by představovalo 70 % celkové spotřeby v Unii. I kdyby tato kapacita směřovala na trh Unie jen částečně, znamenalo by to, že by se mohly vyvážet značné objemy, a jak je vysvětleno v 115. až 120. bodě odůvodnění, za ceny podstatně nižší než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což by mělo významný nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(167)

Na základě deklarovaného průměrného využití kapacity, které vykazují spolupracující vyvážející výrobci, by se průměrná volná kapacita pohybovala mezi 101 000 a 102 000 tunami. To by představovalo 70 % celkové spotřeby v Unii. I kdyby tato kapacita směřovala na trh Unie jen částečně, znamenalo by to, že by se mohly vyvážet značné objemy, a jak je vysvětleno v 115. až 120. bodě odůvodnění, za ceny podstatně nižší než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což by mělo významný nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie.

6.1.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (168) | Trh Unie je atraktivní z hlediska velikosti i cen. Jedná se o zdaleka nejdůležitější vývozní trh pro producenty pstruhů v Turecku, který představuje 55 % jejich celkového vývozu pstruhů. Vývoz do Unie je o 59 % vyšší než vývoz na jeho druhý největší vývozní trh, kterým je Rusko, jež představuje 33 % tureckého vývozu pstruhů (42). Trh Unie a Rusko představovaly přibližně 85 % veškerého tureckého vývozu pstruhů. Turecké dovozní ceny na trh Unie byly během období přezkumného šetření mírně vyšší než ceny dovozu do Ruska, což znamenalo, že trh Unie byl o něco lukrativnější než ruský trh. Mezi deseti největšími vývozními destinacemi tureckých pstruhů jsou pouze dva trhy – Vietnam a Japonsko, které nabízejí ceny, jež jsou vyšší než ceny Unie. Tyto dva trhy však byly relativně nevýznamné a představovaly 5 %, respektive 2 % tureckého vývozu. |
| --- | --- |

(168)

Trh Unie je atraktivní z hlediska velikosti i cen. Jedná se o zdaleka nejdůležitější vývozní trh pro producenty pstruhů v Turecku, který představuje 55 % jejich celkového vývozu pstruhů. Vývoz do Unie je o 59 % vyšší než vývoz na jeho druhý největší vývozní trh, kterým je Rusko, jež představuje 33 % tureckého vývozu pstruhů (42). Trh Unie a Rusko představovaly přibližně 85 % veškerého tureckého vývozu pstruhů. Turecké dovozní ceny na trh Unie byly během období přezkumného šetření mírně vyšší než ceny dovozu do Ruska, což znamenalo, že trh Unie byl o něco lukrativnější než ruský trh. Mezi deseti největšími vývozními destinacemi tureckých pstruhů jsou pouze dva trhy – Vietnam a Japonsko, které nabízejí ceny, jež jsou vyšší než ceny Unie. Tyto dva trhy však byly relativně nevýznamné a představovaly 5 %, respektive 2 % tureckého vývozu.

42

| (169) | Atraktivita trhu Unie je rovněž odůvodněna zeměpisnou blízkostí. Pstruh obecný není zejména vhodný pro daleké a dlouhé cesty. Turečtí vývozci již mají zavedené distribuční kanály v Unii, které vývoz do Unie logisticky usnadňují. |
| --- | --- |

(169)

Atraktivita trhu Unie je rovněž odůvodněna zeměpisnou blízkostí. Pstruh obecný není zejména vhodný pro daleké a dlouhé cesty. Turečtí vývozci již mají zavedené distribuční kanály v Unii, které vývoz do Unie logisticky usnadňují.

| (170) | Navzdory stávajícím opatřením Turecko v posuzovaném období prodávalo do Unie značný objem pstruhů a v období přezkumného šetření mělo stále značný podíl na trhu (téměř 14 %). Pstruzi byli prodáváni za cenu, která se i s vyrovnávacími cly významně podbízela prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(170)

Navzdory stávajícím opatřením Turecko v posuzovaném období prodávalo do Unie značný objem pstruhů a v období přezkumného šetření mělo stále značný podíl na trhu (téměř 14 %). Pstruzi byli prodáváni za cenu, která se i s vyrovnávacími cly významně podbízela prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie.

| (171) | Trh Unie je proto považován za atraktivní pro turecké producenty a lze dojít k závěru, že dostupné volné kapacity v Turecku budou alespoň částečně směrovány na trh Unie. V tomto ohledu se připomíná, že podíl tureckého dovozu na trhu činil v období šetření během původního šetření, tj. před uložením vyrovnávacích cel, až 17 %. |
| --- | --- |

(171)

Trh Unie je proto považován za atraktivní pro turecké producenty a lze dojít k závěru, že dostupné volné kapacity v Turecku budou alespoň částečně směrovány na trh Unie. V tomto ohledu se připomíná, že podíl tureckého dovozu na trhu činil v období šetření během původního šetření, tj. před uložením vyrovnávacích cel, až 17 %.

6.1.3.   Dopad dovozu z Turecka na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Dopad dovozu z Turecka na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (172) | Pokud jde o pravděpodobný účinek takového dovozu, Komise zkoumala jeho pravděpodobné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti. V tomto ohledu považovala Komise úrovně dovozních cen během období přezkumného šetření bez antisubvenčního cla za přiměřený a konzervativní přístup. Bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení je značné a činilo 19,8 %. |
| --- | --- |

(172)

Pokud jde o pravděpodobný účinek takového dovozu, Komise zkoumala jeho pravděpodobné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti. V tomto ohledu považovala Komise úrovně dovozních cen během období přezkumného šetření bez antisubvenčního cla za přiměřený a konzervativní přístup. Bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení je značné a činilo 19,8 %.

| (173) | I když se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období podařilo zvýšit průměrné jednotkové ceny, aniž by ztratilo podíl na trhu, stalo se tak na úkor jeho ziskovosti. Tuto strategii proto nelze považovat za jednu z možností, pokud by opatření byla zrušena, zejména proto, že by se v takovém případě výrazně zvýšil tlak na ceny na trhu Unie. Bez omezení přístupu na trh Unie se tedy objem tureckého vývozu pravděpodobně zvýší, a to za ceny ještě nižší než v období přezkumného šetření. Pokud by výrobní odvětví Unie čelilo tomuto cenovému tlaku při velkých objemech, bude nuceno snížit své prodejní ceny ve snaze udržet objem prodeje. V důsledku toho se jeho ziskovost, která je již nyní ztrátová, pravděpodobně ještě dále zhorší. Je skutečně možné vidět souvislost mezi ziskovostí výrobního odvětví Unie a vývojem objemu dovozu z Turecka. Když se objem dovozu mezi lety 2016 a 2018 snížil, výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svou ziskovost, zatímco během období přezkumného šetření, kdy objem dovozu opět vzrostl, se ziskovost výrobního odvětví Unie snížila. |
| --- | --- |

(173)

I když se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období podařilo zvýšit průměrné jednotkové ceny, aniž by ztratilo podíl na trhu, stalo se tak na úkor jeho ziskovosti. Tuto strategii proto nelze považovat za jednu z možností, pokud by opatření byla zrušena, zejména proto, že by se v takovém případě výrazně zvýšil tlak na ceny na trhu Unie. Bez omezení přístupu na trh Unie se tedy objem tureckého vývozu pravděpodobně zvýší, a to za ceny ještě nižší než v období přezkumného šetření. Pokud by výrobní odvětví Unie čelilo tomuto cenovému tlaku při velkých objemech, bude nuceno snížit své prodejní ceny ve snaze udržet objem prodeje. V důsledku toho se jeho ziskovost, která je již nyní ztrátová, pravděpodobně ještě dále zhorší. Je skutečně možné vidět souvislost mezi ziskovostí výrobního odvětví Unie a vývojem objemu dovozu z Turecka. Když se objem dovozu mezi lety 2016 a 2018 snížil, výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svou ziskovost, zatímco během období přezkumného šetření, kdy objem dovozu opět vzrostl, se ziskovost výrobního odvětví Unie snížila.

| (174) | Alternativní možností je, že pokud se výrobní odvětví Unie pokusí udržet prodejní ceny na současné úrovni, dojde velmi pravděpodobně k tomu, že turečtí vyvážející výrobci převezmou objem prodeje a podíl na trhu od výrobního odvětví Unie a dostanou se na úroveň před uložením opatření. Tato situace by měla rovněž negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, neboť by již nemohlo pokrýt své fixní náklady. |
| --- | --- |

(174)

Alternativní možností je, že pokud se výrobní odvětví Unie pokusí udržet prodejní ceny na současné úrovni, dojde velmi pravděpodobně k tomu, že turečtí vyvážející výrobci převezmou objem prodeje a podíl na trhu od výrobního odvětví Unie a dostanou se na úroveň před uložením opatření. Tato situace by měla rovněž negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, neboť by již nemohlo pokrýt své fixní náklady.

| (175) | V důsledku toho by ziskovost výrobního odvětví Unie a jeho celková hospodářská situace byly nepříznivě ovlivněny a zhoršily by se. Zároveň by výrobní odvětví Unie nemohlo realizovat investice nezbytné ke splnění norem v oblasti životního prostředí a zdraví. |
| --- | --- |

(175)

V důsledku toho by ziskovost výrobního odvětví Unie a jeho celková hospodářská situace byly nepříznivě ovlivněny a zhoršily by se. Zároveň by výrobní odvětví Unie nemohlo realizovat investice nezbytné ke splnění norem v oblasti životního prostředí a zdraví.

| (176) | Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie v současné době trpí újmou, byl by dopad pozbytí platnosti opatření zničující. |
| --- | --- |

(176)

Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie v současné době trpí újmou, byl by dopad pozbytí platnosti opatření zničující.

6.1.4.   Závěr

Závěr

| (177) | S ohledem na výše uvedená zjištění, konkrétně masivní volnou kapacitu v Turecku, atraktivitu trhu Unie, úroveň cen dovozu z Turecka a jejich pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie, dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost přetrvání újmy. |
| --- | --- |

(177)

S ohledem na výše uvedená zjištění, konkrétně masivní volnou kapacitu v Turecku, atraktivitu trhu Unie, úroveň cen dovozu z Turecka a jejich pravděpodobný dopad na výrobní odvětví Unie, dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost přetrvání újmy.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (178) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(178)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (179) | Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo v situaci působící újmu a že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke zvýšení nekalé hospodářské soutěže prostřednictvím subvencovaného dovozu z Turecka. |
| --- | --- |

(179)

Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo v situaci působící újmu a že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke zvýšení nekalé hospodářské soutěže prostřednictvím subvencovaného dovozu z Turecka.

| (180) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(180)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (181) | Žádný z dovozců nebo uživatelů, kteří nejsou ve spojení, se v tomto přezkumu nepřihlásil ani neodpověděl na dotazník. |
| --- | --- |

(181)

Žádný z dovozců nebo uživatelů, kteří nejsou ve spojení, se v tomto přezkumu nepřihlásil ani neodpověděl na dotazník.

| (182) | Vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly, že platná opatření významně ovlivnila dovozce nebo uživatele, dospěla Komise k závěru, že přetrvání opatření se jich do značné míry nedotkne. |
| --- | --- |

(182)

Vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly, že platná opatření významně ovlivnila dovozce nebo uživatele, dospěla Komise k závěru, že přetrvání opatření se jich do značné míry nedotkne.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (183) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody v zájmu Unie proti zachování stávajících opatření, která jsou uložena na dovoz pstruhů pocházejících z dotčené země. |
| --- | --- |

(183)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody v zájmu Unie proti zachování stávajících opatření, která jsou uložena na dovoz pstruhů pocházejících z dotčené země.

8.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (184) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně pravděpodobnosti přetrvávání subvencování, pravděpodobnosti přetrvávání újmy, jakož i zájmu Unie, by antisubvenční opatření, jež jsou uložena na dovoz pstruhů pocházejících z Turecka, měla být zachována. |
| --- | --- |

(184)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně pravděpodobnosti přetrvávání subvencování, pravděpodobnosti přetrvávání újmy, jakož i zájmu Unie, by antisubvenční opatření, jež jsou uložena na dovoz pstruhů pocházejících z Turecka, měla být zachována.

| (185) | Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti, které jsou uvedeny v tomto nařízení, jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Turecka a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla. |
| --- | --- |

(185)

Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti, které jsou uvedeny v tomto nařízení, jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Turecka a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.

| (186) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být předložena Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude změna názvu zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(186)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být předložena Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude změna názvu zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie.

| (187) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (43), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(187)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (43), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

43

Úředního věstníku Evropské unie

| (188) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(188)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:

| — | živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- |

—

živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený: |
| --- | --- |

—

čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:

| — | ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- |

—

ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo |
| --- | --- |

—

bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo

| — | ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka. |
| --- | --- |

—

ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.

2.   Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Vyrovnávací clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5 % | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti |

Společnost

Vyrovnávací clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5 %

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Společnosti uvedené v příloze

7,6 %

Všechny ostatní společnosti

9,5 %

B999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/309 ze dne 26. února 2015, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 12).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 ze dne 4. června 2018 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (Úř. věst. L 139, 5.6.2018, s. 14).

3

(4)  49. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2018/823.

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/658 ze dne 15. května 2020, kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 155, 18.5.2020, s. 3).

5

(6)  Oznámení o pozbytí platnosti některých antisubvenčních opatření (Úř. věst. C 209, 20.6.2019, s. 34).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

7

(8)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (Úř. věst. C 64, 27.2.2020, s. 22).

8

(9)  Dne 31. ledna 2020 Spojené království vystoupilo z Unie. Unie a Spojené království se společně dohodly na přechodném období, během něhož Spojené království nadále podléhalo právu Unie, a které skončilo dne 31. prosince 2020. Spojené království již není členským státem Unie, a proto číselné údaje, zjištění a závěry v tomto nařízení považují Spojené království za třetí zemi.

9

(10)  Oznámení o důsledcích šíření nákazy COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Nařízení prezidenta 2019/1691 o zemědělských subvencích v roce 2019 ze dne 23. října 2019 (prováděné zpětně od 1. ledna 2019), zveřejněné v Úředním věstníku č. 30928/24.10.2019.

11

(12)  Komuniké 2019/56, zveřejněné v Úředním věstníku č. 30956/22.11.2019.

12

(13)  Nařízení prezidenta 2020/3190 o podpoře zemědělství v roce 2019 ze dne 5. listopadu 2020.

13

(14)  Komuniké 2020/39, zveřejněné v Úředním věstníku č. 31321/1.12.2020.

14

(15)  61. a 62. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

15

(16)  61. a 62. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

16

(17)  67. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/658 ze dne 15. května 2020, kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 155, 18.5.2020, s. 3).

17

(18)  40. až 43. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/658 ze dne 15. května 2020, kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 155, 18.5.2020, s. 3).

18

(19)  Produkce v uzavřených systémech odděluje chovné ryby od životního prostředí a umožňuje kontrolu vstupů a výstupů, přičemž eliminuje škody na ekosystémech a volně žijících populacích.

19

(20)  91. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

20

(21)  Zveřejněno v Úředním věstníku č. 29286, 5. března 2015.

21

(22)  Zveřejněno dne 19. června 2012, Úřední věstník č. 28328.

22

(23)  Zveřejněno dne středa 20. června 2012, Úřední věstník č. 28329.

23

(24)  Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2A nařízení č. 2012/3305 mezi odvětvími, která mohou mít výhodu z pobídek, například osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH), osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, podpora na úroky, podpora na daň z příjmu a podpora na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců).

24

(25)  45. a 48. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

25

(26)  Odstavec 103 připomínek GMS k poskytnutí konečných informací.

26

(27)  Články 12 a 13 Úředního věstníku č. 25852 ze dne 21. června 2005.

27

(28)  Úřední věstník č. 30608 ze dne 27. listopadu 2018.

28

(29)  88. a 89. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

29

(30)  Zveřejněno dne 15. června 2010 v Úředním věstníku.

30

(31)  Zveřejněno dne 31. března 1987 v Úředním věstníku č. 19417 (bis).

31

(32)  Vydáno Centrální bankou Turecka, 20. července 2018.

32

(33)  Zveřejněno dne 23. února 2013 v Úředním věstníku č. 28568.

33

(34)  Vydáno dne 20. července 2018 generálním ředitelstvím pro bankovnictví a finanční instituce a ředitelstvím pro měnovou legislativu Centrální banky Turecka.

34

(35)  75. a 78. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

35

(36)  Úroková sazba pro komerční úvěry v tureckých lirách (s výjimkou podnikového kontokorentního účtu a podnikových kreditních karet) pro úvěry přijaté v tureckých lirách a úroková sazba komerčních úvěrů v eurech za úvěry přijaté v eurech.

36

(37)  Zpráva o produkci evropské akvakultury v letech 2014–2019, sekretariát Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), září 2020. Zpráva o produkci evropské akvakultury v letech 2014–2019, vypracovaná Svazem evropských producentů v akvakultuře (FEAP). Veřejně přístupná na adrese: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

37

(38)  Zpráva o produkci evropské akvakultury 2014–2019 vypracovaná sekretariátem Svazu evropských producentů v akvakultuře (září 2019). K dispozici na internetových stránkách: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf.

38

(39)  Výrobní kapacita je založena na průměrném poměru využití, který uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku v odpovědi na dotazník, převedené na WFE, aplikovaný na celkovou výrobu v Unii během období přezkumného šetření, jak je uvedeno ve zprávě o produkci FEAP (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  Zpráva o produkci evropské akvakultury v letech 2014–2019, vypracovaná Svazem evropských producentů v akvakultuře (FEAP). Veřejně přístupná na adrese: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

40

(41)  EUMOFA, The EU Fish market (Trh s rybami v EU), vydání z roku 2018, s. 23; článek Euronews o turecké akvakultuře (k dispozici na adrese: https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

(42)  Zdroj: databáze Global Trade Atlas: https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

(43)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

43

---

PŘÍLOHA

Spolupracující turečtí vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kterým v původním šetření nebylo poskytnuto individuální zjišťování:

| Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Název

Doplňkový kód TARIC

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 25.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/35

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/824

ze dne 21. května 2021,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 a (EU) č. 820/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky terbuthylazin

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 21 odst. 3 druhou možnost a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 820/2011 (2) stanoví schválení účinné látky terbuthylazin a z něj vyplývající zařazení terbuthylazinu do přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 820/2011 (2) stanoví schválení účinné látky terbuthylazin a z něj vyplývající zařazení terbuthylazinu do přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3).

| (2) | Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 stanoví také předložení dalších potvrzujících informací o specifikaci komerčně vyráběné technické účinné látky, včetně informací o významnosti nečistot, porovnání rovnocennosti specifikace komerčně vyráběné technické účinné látky se specifikací technické účinné látky použité pro toxikologické studie a hodnocení expozice podzemních vod neidentifikovanými metabolity LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 a LM6. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 stanoví také předložení dalších potvrzujících informací o specifikaci komerčně vyráběné technické účinné látky, včetně informací o významnosti nečistot, porovnání rovnocennosti specifikace komerčně vyráběné technické účinné látky se specifikací technické účinné látky použité pro toxikologické studie a hodnocení expozice podzemních vod neidentifikovanými metabolity LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 a LM6.

| (3) | Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 také vyžadovalo, aby žadatel předložil potvrzující informace, pokud jde o významnost metabolitů MT1, MT13, MT14 a neidentifikovaných metabolitů LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 a LM6, pokud jde o rakovinu, je-li terbuthylazin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4) klasifikován jako látka, která „může vyvolat rakovinu“. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 také vyžadovalo, aby žadatel předložil potvrzující informace, pokud jde o významnost metabolitů MT1, MT13, MT14 a neidentifikovaných metabolitů LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 a LM6, pokud jde o rakovinu, je-li terbuthylazin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4) klasifikován jako látka, která „může vyvolat rakovinu“.

| (4) | Žadatel předložil dodatečné informace ve lhůtách stanovených v prováděcím nařízení (EU) č. 820/2011. Co se týče o významnosti určitých metabolitů terbuthylazinu, je-li terbuthylazin podle nařízení (ES) č. 1272/2008 klasifikován jako látka, která „může vyvolat rakovinu“, přijal Výbor pro posuzování rizik Evropské agentury pro chemické látky dne 5. června 2015 stanovisko (5) potvrzující, že se terbuthylazin nemá klasifikovat jako látka, která „může vyvolat rakovinu“, a příslušné potvrzující informace proto nejsou nutné. |
| --- | --- |

(4)

Žadatel předložil dodatečné informace ve lhůtách stanovených v prováděcím nařízení (EU) č. 820/2011. Co se týče o významnosti určitých metabolitů terbuthylazinu, je-li terbuthylazin podle nařízení (ES) č. 1272/2008 klasifikován jako látka, která „může vyvolat rakovinu“, přijal Výbor pro posuzování rizik Evropské agentury pro chemické látky dne 5. června 2015 stanovisko (5) potvrzující, že se terbuthylazin nemá klasifikovat jako látka, která „může vyvolat rakovinu“, a příslušné potvrzující informace proto nejsou nutné.

| (5) | Členský stát zpravodaj, tedy Spojené království, posoudil dodatečné informace předložené žadatelem. Své posouzení dne 6. srpna 2015 předložil ve formě dodatku k návrhu zprávy o posouzení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). |
| --- | --- |

(5)

Členský stát zpravodaj, tedy Spojené království, posoudil dodatečné informace předložené žadatelem. Své posouzení dne 6. srpna 2015 předložil ve formě dodatku k návrhu zprávy o posouzení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

| (6) | Členský stát zpravodaj konzultoval ostatní členské státy, žadatele a úřad a požádal je o připomínky k dodatku k návrhu zprávy o posouzení. Dne 20. ledna 2016 úřad zveřejnil technickou zprávu (6) shrnující výsledek konzultace o terbuthylazinu. |
| --- | --- |

(6)

Členský stát zpravodaj konzultoval ostatní členské státy, žadatele a úřad a požádal je o připomínky k dodatku k návrhu zprávy o posouzení. Dne 20. ledna 2016 úřad zveřejnil technickou zprávu (6) shrnující výsledek konzultace o terbuthylazinu.

| (7) | S přihlédnutím k posouzení členského státu zpravodaje a k technické zprávě má Komise za to, že požadavek předložit další potvrzující informace o specifikaci komerčně vyráběné technické účinné látky, včetně informací o významnosti nečistot a o porovnání rovnocennosti specifikace komerčně vyráběné technické účinné látky se specifikací technické účinné látky použité pro toxikologické studie, lze považovat za vyřešený za předpokladu, že se sníží maximální úroveň relevantních nečistot propazinu a simazinu, jak je stanovena v současné době, v komerčně vyráběné technické účinné látce. |
| --- | --- |

(7)

S přihlédnutím k posouzení členského státu zpravodaje a k technické zprávě má Komise za to, že požadavek předložit další potvrzující informace o specifikaci komerčně vyráběné technické účinné látky, včetně informací o významnosti nečistot a o porovnání rovnocennosti specifikace komerčně vyráběné technické účinné látky se specifikací technické účinné látky použité pro toxikologické studie, lze považovat za vyřešený za předpokladu, že se sníží maximální úroveň relevantních nečistot propazinu a simazinu, jak je stanovena v současné době, v komerčně vyráběné technické účinné látce.

| (8) | Komise dále konzultovala úřad v souvislosti s expozicí podzemních vod metabolitům terbuthylazinu. Úřad zveřejnil aktualizaci svých závěrů týkajících se posouzení dodatečných informací dne 29. června 2017 (7) a 19. září 2019 (8). Úřad zjistil riziko pro kojence a batolata za určitých podmínek použití vyplývající z expozice metabolitům terbuthylazinu prostřednictvím potravin a pitné vody podle dalších informací poskytnutých žadatelem a na základě použití terbuthylazinu v dávce 850 g/ha ročně na tomtéž poli. Pokud se navíc terbuthylazin používá každý rok v maximální dávce 850 g/ha, předpokládá se, že se dva metabolity terbuthylazinu, LM3 a LM6, budou vyskytovat v podzemní vodě v množství přesahujícím 0,75 μg/l za každé situace, z čehož plyne potřeba posouzení rizika pro spotřebitele, které však nebylo možné provést, jelikož referenční hodnoty z hlediska ochrany zdraví nemohly být z dostupných údajů odvozeny. |
| --- | --- |

(8)

Komise dále konzultovala úřad v souvislosti s expozicí podzemních vod metabolitům terbuthylazinu. Úřad zveřejnil aktualizaci svých závěrů týkajících se posouzení dodatečných informací dne 29. června 2017 (7) a 19. září 2019 (8). Úřad zjistil riziko pro kojence a batolata za určitých podmínek použití vyplývající z expozice metabolitům terbuthylazinu prostřednictvím potravin a pitné vody podle dalších informací poskytnutých žadatelem a na základě použití terbuthylazinu v dávce 850 g/ha ročně na tomtéž poli. Pokud se navíc terbuthylazin používá každý rok v maximální dávce 850 g/ha, předpokládá se, že se dva metabolity terbuthylazinu, LM3 a LM6, budou vyskytovat v podzemní vodě v množství přesahujícím 0,75 μg/l za každé situace, z čehož plyne potřeba posouzení rizika pro spotřebitele, které však nebylo možné provést, jelikož referenční hodnoty z hlediska ochrany zdraví nemohly být z dostupných údajů odvozeny.

| (9) | Návrh zprávy o posouzení, dodatek k návrhu zprávy a závěry úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 24. března 2021 v podobě zprávy o přezkoumání terbuthylazinu. |
| --- | --- |

(9)

Návrh zprávy o posouzení, dodatek k návrhu zprávy a závěry úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 24. března 2021 v podobě zprávy o přezkoumání terbuthylazinu.

| (10) | Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k aktualizované zprávě o přezkoumání připomínky. |
| --- | --- |

(10)

Žadateli byla poskytnuta možnost předložit k aktualizované zprávě o přezkoumání připomínky.

| (11) | Komise dospěla k závěru, že dodatečné informace poskytnuté žadatelem nepostačují k vyloučení rizika pro spotřebitele vyplývajícího z expozice metabolitům terbuthylazinu, pokud je každoročně používán na tomtéž poli v maximální dávce 850 g/ha. |
| --- | --- |

(11)

Komise dospěla k závěru, že dodatečné informace poskytnuté žadatelem nepostačují k vyloučení rizika pro spotřebitele vyplývajícího z expozice metabolitům terbuthylazinu, pokud je každoročně používán na tomtéž poli v maximální dávce 850 g/ha.

| (12) | Je proto vhodné omezit schválení terbuthylazinu pro použití pouze každý třetí rok na tomtéž poli v maximální dávce 850 g/ha. Je také nezbytné změnit maximální limity relevantních nečistot propazinu a simazinu, které jsou povoleny v komerčně vyráběné technické účinné látce. |
| --- | --- |

(12)

Je proto vhodné omezit schválení terbuthylazinu pro použití pouze každý třetí rok na tomtéž poli v maximální dávce 850 g/ha. Je také nezbytné změnit maximální limity relevantních nečistot propazinu a simazinu, které jsou povoleny v komerčně vyráběné technické účinné látce.

| (13) | Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 a (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(13)

Prováděcí nařízení (EU) č. 820/2011 a (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (14) | Členským státům by měl být poskytnut určitý čas na odnětí nebo změnu povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující terbuthylazin, které nesplňují omezené podmínky schválení. |
| --- | --- |

(14)

Členským státům by měl být poskytnut určitý čas na odnětí nebo změnu povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující terbuthylazin, které nesplňují omezené podmínky schválení.

| (15) | U přípravků na ochranu rostlin obsahujících terbuthylazin, pro něž členské státy udělí odkladnou lhůtu v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009, by tato lhůta měla uplynout nejpozději 12 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(15)

U přípravků na ochranu rostlin obsahujících terbuthylazin, pro něž členské státy udělí odkladnou lhůtu v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009, by tato lhůta měla uplynout nejpozději 12 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna prováděcího nařízení (EU) č. 820/2011

Příloha I prováděcího nařízení (EU) č. 820/2011 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Přechodná opatření

Členské státy nejpozději do 14. prosince 2021 v případě potřeby odejmou nebo změní stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku terbuthylazin.

Článek 4

Odkladná lhůta

Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne do 14. června 2022.

Článek 5

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. května 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 820/2011 ze dne 16. srpna 2011, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka terbuthylazin a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a rozhodnutí Komise 2008/934/ES (Úř. věst. L 209, 17.8.2011, s. 18).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

(5)  Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO); N-terc-butyl-6-chlor-N’-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin 227-637-9 CAS Number: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F.

5

(6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data. EFSA supporting publication 2016:EN-919, 54 s.

6

(7)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2017. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted. EFSA Journal 2017;15(6):4868, 20 s. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4868

7

(8)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2019. Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted. EFSA Journal 2019;17(9):5817, 21 s. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5817

8

---

PŘÍLOHA I

Příloha I prováděcího nařízení (EU) č. 820/2011 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota  (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Terbuthylazin
  č. CAS 5915-41-3
  č. CIPAC 234 | N2-terc-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí v technickém materiálu překročit níže uvedené hodnoty:






  — | Propazin: maximálně 9 g/kg |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota  (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„Terbuthylazin

č. CAS 5915-41-3

č. CIPAC 234

N2-terc-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí v technickém materiálu překročit níže uvedené hodnoty:

—

Propazin: maximálně 9 g/kg

| — | Atrazin: maximálně 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazin: maximálně 1 g/kg

| — | Simazin: maximálně 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazin: maximálně 9 g/kg

1. ledna 2012

31. prosince 2024

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

Použití musí být omezeno na jednu aplikaci každé tři roky na tomtéž poli v maximální dávce 850 g terbuthylazinu na hektar.

Část B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání terbuthylazinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011 a aktualizované Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 24. března 2021.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

| — | posouzení rizika pro spotřebitele plynoucího z expozice metabolitům terbuthylazinu; |
| --- | --- |

—

posouzení rizika pro spotřebitele plynoucího z expozice metabolitům terbuthylazinu;

| — | ochraně podzemních vod, je-li účinná látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami; |
| --- | --- |

—

ochraně podzemních vod, je-li účinná látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami;

| — | riziku pro savce a žížaly. |
| --- | --- |

—

riziku pro savce a žížaly.

Podmínky použití musí zahrnovat, tam kde je to oprávněné, opatření ke zmírnění rizika a povinnost provádět monitorovací programy za účelem ověření možné kontaminace podzemních vod v ohrožených oblastech.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.“

1

---

PŘÍLOHA II

Položka 16 pro terbuthylazin v části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se nahrazuje tímto:

| č. | Obecný název,
  identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota  (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16. | Terbuthylazin
  č. CAS 5915-41-3
  č. CIPAC 234 | N2-terc-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí v technickém materiálu překročit níže uvedené hodnoty:






  — | Propazin: maximálně 9 g/kg |

č.

Obecný název,
  identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota  (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„16.

Terbuthylazin

č. CAS 5915-41-3

č. CIPAC 234

N2-terc-butyl-6-chlor-N4-ethyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Následující nečistoty jsou považovány za významné z toxikologického hlediska a nesmí v technickém materiálu překročit níže uvedené hodnoty:

—

Propazin: maximálně 9 g/kg

| — | Atrazin: maximálně 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazin: maximálně 1 g/kg

| — | Simazin: maximálně 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazin: maximálně 9 g/kg

1. ledna 2012

31. prosince 2024

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

Použití musí být omezeno na jednu aplikaci každé tři roky na tomtéž poli v maximální dávce 850 g terbuthylazinu na hektar.

Část B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání terbuthylazinu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011 a aktualizované Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 24. března 2021.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

| — | posouzení rizika pro spotřebitele plynoucího z expozice metabolitům terbuthylazinu; |
| --- | --- |

—

posouzení rizika pro spotřebitele plynoucího z expozice metabolitům terbuthylazinu;

| — | ochraně podzemních vod, je-li účinná látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami; |
| --- | --- |

—

ochraně podzemních vod, je-li účinná látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami;

| — | riziku pro savce a žížaly. |
| --- | --- |

—

riziku pro savce a žížaly.

Podmínky použití musí tam, kde je to oprávněné, zahrnovat opatření ke zmírnění rizika a povinnost provádět monitorovací programy za účelem ověření možné kontaminace podzemních vod v ohrožených oblastech.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 25.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/40

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2021/825

ze dne 20. května 2021

o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Rady (EU) 2020/430 (1) se na dobu jednoho měsíce zavedla odchylka od čl. 12 odst. 1 prvního pododstavce jednacího řádu Rady (2), pokud jde o rozhodnutí o použití běžného písemného postupu, jestliže je přijímá Výbor stálých zástupců vlád členských států. Použitelnost této odchylky byla stanovena do 23. dubna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady (EU) 2020/430 (1) se na dobu jednoho měsíce zavedla odchylka od čl. 12 odst. 1 prvního pododstavce jednacího řádu Rady (2), pokud jde o rozhodnutí o použití běžného písemného postupu, jestliže je přijímá Výbor stálých zástupců vlád členských států. Použitelnost této odchylky byla stanovena do 23. dubna 2020.

| (2) | Rozhodnutí (EU) 2020/430 stanoví, že pokud to bude odůvodněno pokračujícími mimořádnými okolnostmi, může Rada rozhodnout o jeho dalším použití. Dne 21. dubna 2020 prodloužila Rada rozhodnutím (EU) 2020/556 (3) použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430 o další dobu jednoho měsíce, tedy do dne 23. května 2020. Dne 20. května 2020 prodloužila Rada rozhodnutím (EU) 2020/702 (4) použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430 do 10. července 2020. Dne 3. července 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/970 (5) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 10. září 2020. Dne 4. září 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/1253 (6) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 10. listopadu 2020. Dne 6. listopadu 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/1659 (7) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 15. ledna 2021. Dne 12. ledna 2021 Rada rozhodnutím (EU) 2021/26 (8) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 19. března 2021. Dne 12. března 2021 Rada rozhodnutím (EU) 2021/454 (9) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 21. května 2021. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí (EU) 2020/430 stanoví, že pokud to bude odůvodněno pokračujícími mimořádnými okolnostmi, může Rada rozhodnout o jeho dalším použití. Dne 21. dubna 2020 prodloužila Rada rozhodnutím (EU) 2020/556 (3) použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430 o další dobu jednoho měsíce, tedy do dne 23. května 2020. Dne 20. května 2020 prodloužila Rada rozhodnutím (EU) 2020/702 (4) použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430 do 10. července 2020. Dne 3. července 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/970 (5) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 10. září 2020. Dne 4. září 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/1253 (6) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 10. listopadu 2020. Dne 6. listopadu 2020 Rada rozhodnutím (EU) 2020/1659 (7) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 15. ledna 2021. Dne 12. ledna 2021 Rada rozhodnutím (EU) 2021/26 (8) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 19. března 2021. Dne 12. března 2021 Rada rozhodnutím (EU) 2021/454 (9) prodloužila použitelnost uvedené odchylky do 21. května 2021.

| (3) | Vzhledem k tomu, že mimořádné okolnosti způsobené pandemií COVID-19 pokračují a nadále je uplatňována řada mimořádných preventivních opatření a opatření k omezení šíření nákazy, která přijaly členské státy, je nezbytné prodloužit použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430, jež byla prodloužena rozhodnutími (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26 a (EU) 2021/454, o další omezenou dobu do 16. července 2021, |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že mimořádné okolnosti způsobené pandemií COVID-19 pokračují a nadále je uplatňována řada mimořádných preventivních opatření a opatření k omezení šíření nákazy, která přijaly členské státy, je nezbytné prodloužit použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430, jež byla prodloužena rozhodnutími (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26 a (EU) 2021/454, o další omezenou dobu do 16. července 2021,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Použitelnost odchylky stanovené v článku 1 rozhodnutí (EU) 2020/430 se prodlužuje do 16. července 2021.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. května 2021.

Za Radu

předseda

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/430 ze dne 23. března 2020 o dočasné odchylce od jednacího řádu Rady vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií nákazy COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 88I, 24.3.2020, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/556 ze dne 21. dubna 2020 o prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 128 I, 23.4.2020, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/702 ze dne 20. května 2020 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 a prodloužené rozhodnutím (EU) 2020/556 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 165, 27.5.2020, s. 38).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/970 ze dne 3. července 2020 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 a prodloužené rozhodnutími (EU) 2020/556 a (EU) 2020/702 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 216, 7.7.2020, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1253 ze dne 4. září 2020 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 a prodloužené rozhodnutími (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 a (EU) 2020/970 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 294, 8.9.2020, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1659 ze dne 6. listopadu 2020 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 a prodloužené rozhodnutími (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 a (EU) 2020/1253 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 376, 10.11.2020, s. 3).

7

(8)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/26, ze dne 12. ledna 2021 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 a prodloužené rozhodnutími (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 a (EU) 2020/1659 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 11, 14.1.2021, s. 19).

8

(9)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/454 ze dne 12. března 2021 o dalším prodloužení použitelnosti dočasné odchylky od jednacího řádu Rady zavedené rozhodnutím (EU) 2020/430 vzhledem k cestovním obtížím způsobeným pandemií COVID-19 v Unii (Úř. věst. L 89, 16.3.2021, s. 15).

9

---