# Europeiska unionens L 189/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 189 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången28 maj 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 189

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången28 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/819 av den 20 maj 2021 om Europeiska institutet för innovation och teknik (omarbetning) (
  1
  ) | 61 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/820 av den 20 maj 2021 om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) 2021–2027: en ökad innovationsförmåga för Europa och om upphävande av beslut nr 1312/2013/EU (
  1
  ) | 91 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (
  1
  )

1

34

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/819 av den 20 maj 2021 om Europeiska institutet för innovation och teknik (omarbetning) (
  1
  )

1

61

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/820 av den 20 maj 2021 om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) 2021–2027: en ökad innovationsförmåga för Europa och om upphävande av beslut nr 1312/2013/EU (
  1
  )

1

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 189/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/817

av den 20 maj 2021

om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4 och 166.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Att investera i mobilitet i utbildningssyfte för alla, oavsett bakgrund och resurser, samt i samarbete och en innovativ politisk utveckling på områdena för utbildning, ungdom och idrott är avgörande för att skapa inkluderande, sammanhållna och motståndskraftiga samhällen och upprätthålla unionens konkurrenskraft, och är särskilt viktigt i ett sammanhang där snabba och genomgripande förändringar sker till följd av den tekniska revolutionen och globaliseringen. Sådana investeringar bidrar dessutom till att stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena samt till en mer demokratisk union. |
| --- | --- |

(1)

Att investera i mobilitet i utbildningssyfte för alla, oavsett bakgrund och resurser, samt i samarbete och en innovativ politisk utveckling på områdena för utbildning, ungdom och idrott är avgörande för att skapa inkluderande, sammanhållna och motståndskraftiga samhällen och upprätthålla unionens konkurrenskraft, och är särskilt viktigt i ett sammanhang där snabba och genomgripande förändringar sker till följd av den tekniska revolutionen och globaliseringen. Sådana investeringar bidrar dessutom till att stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena samt till en mer demokratisk union.

| (2) | I sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur lade kommissionen fram sin vision om att arbeta för att senast 2025 förverkliga ett europeiskt område för utbildning, där utbildning inte hindras av gränser. I det meddelandet fastställdes en vision om en union där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för studier och lärande i alla former och sammanhang och där alla utöver sitt modersmål talar två andra språk, och där människorna har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald. I det sammanhanget betonade kommissionen behovet av att stärka det beprövade Erasmus+-programmet för alla målgrupper som redan ingår, i syfte att nå ut till deltagare med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur lade kommissionen fram sin vision om att arbeta för att senast 2025 förverkliga ett europeiskt område för utbildning, där utbildning inte hindras av gränser. I det meddelandet fastställdes en vision om en union där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för studier och lärande i alla former och sammanhang och där alla utöver sitt modersmål talar två andra språk, och där människorna har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald. I det sammanhanget betonade kommissionen behovet av att stärka det beprövade Erasmus+-programmet för alla målgrupper som redan ingår, i syfte att nå ut till deltagare med begränsade möjligheter.

| (3) | Betydelsen av utbildning och ungdomar för unionens framtid återspeglas i kommissionens meddelande av den 14 februari 2018 med titeln En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020. I det meddelandet betonas behovet av att genomföra de åtaganden som medlemsstaterna gjorde vid det sociala toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017, inbegripet genom ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen högtidligt proklamerade och undertecknade den 17 november 2017 (4) och dess princip 1 som rör utbildning och livslångt lärande. I det meddelandet framhölls att det är nödvändigt att öka mobiliteten och utbytena, bland annat genom ett väsentligt förstärkt, inkluderande och utbyggt Erasmus+-program, vilket Europeiska rådet efterlyste i sina slutsatser av den 14 december 2017. |
| --- | --- |

(3)

Betydelsen av utbildning och ungdomar för unionens framtid återspeglas i kommissionens meddelande av den 14 februari 2018 med titeln En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020. I det meddelandet betonas behovet av att genomföra de åtaganden som medlemsstaterna gjorde vid det sociala toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017, inbegripet genom ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen högtidligt proklamerade och undertecknade den 17 november 2017 (4) och dess princip 1 som rör utbildning och livslångt lärande. I det meddelandet framhölls att det är nödvändigt att öka mobiliteten och utbytena, bland annat genom ett väsentligt förstärkt, inkluderande och utbyggt Erasmus+-program, vilket Europeiska rådet efterlyste i sina slutsatser av den 14 december 2017.

| (4) | I princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställs att var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att individen deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar på arbetsmarknaden. I den europeiska pelaren för sociala rättigheter förtydligas också vikten av förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet och av att säkerställa lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

(4)

I princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställs att var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att individen deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar på arbetsmarknaden. I den europeiska pelaren för sociala rättigheter förtydligas också vikten av förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet och av att säkerställa lika möjligheter för alla.

| (5) | I Bratislavaförklaringen, som undertecknades den 16 september 2016, betonade ledarna för 27 medlemsstater sin beslutsamhet att ge ungdomar bättre möjligheter. I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, utfäste sig ledarna för 27 medlemsstater och för Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att sträva efter ett EU där unga får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten och som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald. |
| --- | --- |

(5)

I Bratislavaförklaringen, som undertecknades den 16 september 2016, betonade ledarna för 27 medlemsstater sin beslutsamhet att ge ungdomar bättre möjligheter. I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, utfäste sig ledarna för 27 medlemsstater och för Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att sträva efter ett EU där unga får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten och som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald.

| (6) | I kommissionens rapport av den 31 januari 2018 om halvtidsutvärderingen av Erasmus+-programmet (2014–2020) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (5) (programmet 2014–2020) bekräftades att inrättandet av ett samlat program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott hade lett till betydande förenklingar, rationaliseringar och synergier i förvaltningen av det programmet, men slutsatsen drogs att ytterligare förbättringar behövdes för att ytterligare konsolidera effektivitetsvinsterna i programmet 2014–2020. I de samråd som genomfördes i samband med den halvtidsutvärderingen och om det kommande programmet uttryckte medlemsstaterna och de berörda parterna ett starkt önskemål om att Erasmus+-programmets tillämpningsområde, uppbyggnad och genomförandemekanismer skulle bibehållas, samtidigt som de efterlyste ett antal förbättringar, såsom att Erasmus+-programmet borde göras mer inkluderande, enklare och mer hanterbart för bidragsmottagarna. Medlemsstaterna och de berörda parterna uttryckte även sitt fulla stöd för att programmet ska fortsätta vara integrerat i och bygga på modellen för livslångt lärande. I sin resolution av den 2 februari 2017 om genomförandet av Erasmus+ (6) välkomnade Europaparlamentet den integrerade strukturen i programmet 2014–2020 och uppmanade kommissionen att fullt ut utnyttja det programmets dimension av livslångt lärande genom att främja och uppmuntra sektorsövergripande samarbete i Erasmus+-programmet. Medlemsstaterna och de berörda parterna framhöll också behovet av att ytterligare stärka Erasmus+-programmets internationella dimension. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens rapport av den 31 januari 2018 om halvtidsutvärderingen av Erasmus+-programmet (2014–2020) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (5) (programmet 2014–2020) bekräftades att inrättandet av ett samlat program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott hade lett till betydande förenklingar, rationaliseringar och synergier i förvaltningen av det programmet, men slutsatsen drogs att ytterligare förbättringar behövdes för att ytterligare konsolidera effektivitetsvinsterna i programmet 2014–2020. I de samråd som genomfördes i samband med den halvtidsutvärderingen och om det kommande programmet uttryckte medlemsstaterna och de berörda parterna ett starkt önskemål om att Erasmus+-programmets tillämpningsområde, uppbyggnad och genomförandemekanismer skulle bibehållas, samtidigt som de efterlyste ett antal förbättringar, såsom att Erasmus+-programmet borde göras mer inkluderande, enklare och mer hanterbart för bidragsmottagarna. Medlemsstaterna och de berörda parterna uttryckte även sitt fulla stöd för att programmet ska fortsätta vara integrerat i och bygga på modellen för livslångt lärande. I sin resolution av den 2 februari 2017 om genomförandet av Erasmus+ (6) välkomnade Europaparlamentet den integrerade strukturen i programmet 2014–2020 och uppmanade kommissionen att fullt ut utnyttja det programmets dimension av livslångt lärande genom att främja och uppmuntra sektorsövergripande samarbete i Erasmus+-programmet. Medlemsstaterna och de berörda parterna framhöll också behovet av att ytterligare stärka Erasmus+-programmets internationella dimension.

| (7) | Det offentliga samrådet 2018 om unionens finansiering på områdena för värden och mobilitet bekräftade de viktigaste slutsatserna i rapporten om halvtidsutvärderingen av programmet 2014–2020 och betonade behovet av att göra det kommande programmet mer inkluderande, att fortsättningsvis fokusera på att modernisera utbildningssystemen och att stärka prioriteringarna när det gäller att främja en europeisk identitet, ett aktivt medborgarskap och deltagande i det demokratiska livet. |
| --- | --- |

(7)

Det offentliga samrådet 2018 om unionens finansiering på områdena för värden och mobilitet bekräftade de viktigaste slutsatserna i rapporten om halvtidsutvärderingen av programmet 2014–2020 och betonade behovet av att göra det kommande programmet mer inkluderande, att fortsättningsvis fokusera på att modernisera utbildningssystemen och att stärka prioriteringarna när det gäller att främja en europeisk identitet, ett aktivt medborgarskap och deltagande i det demokratiska livet.

| (8) | I sitt meddelande av den 2 maj 2018 med titeln En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027 efterlyste kommissionen ökade investeringar i människor och en starkare inriktning mot unga i nästa budgetram. I det meddelandet konstaterade kommissionen att Erasmus+-programmet hade varit en av EU:s mest synliga framgångar. I sitt meddelande av den 27 maj 2020 med titeln EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen noterade kommissionen Erasmus+-programmets bidrag till att göra EU mer resilient och komma till rätta med socioekonomiska utmaningar. Kommissionen bekräftade även att den är fast besluten att avsevärt stärka Erasmus+-programmet. Detta skulle ge fler människor möjlighet att flytta till ett annat land för att studera eller arbeta, och göra det möjligt att lägga tonvikten i programmet på inkludering och på att nå ut till fler personer med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

(8)

I sitt meddelande av den 2 maj 2018 med titeln En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027 efterlyste kommissionen ökade investeringar i människor och en starkare inriktning mot unga i nästa budgetram. I det meddelandet konstaterade kommissionen att Erasmus+-programmet hade varit en av EU:s mest synliga framgångar. I sitt meddelande av den 27 maj 2020 med titeln EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen noterade kommissionen Erasmus+-programmets bidrag till att göra EU mer resilient och komma till rätta med socioekonomiska utmaningar. Kommissionen bekräftade även att den är fast besluten att avsevärt stärka Erasmus+-programmet. Detta skulle ge fler människor möjlighet att flytta till ett annat land för att studera eller arbeta, och göra det möjligt att lägga tonvikten i programmet på inkludering och på att nå ut till fler personer med begränsade möjligheter.

| (9) | I detta sammanhang är det nödvändigt att inrätta Erasmus+, unionens program för utbildning, ungdom och idrott (programmet), som efterföljare till programmet 2014–2020. Den integrerade karaktären i programmet 2014–2020 som omfattar lärande i alla sammanhang, antingen det rör sig om formellt, icke-formellt eller informellt lärande, samt lärande i alla skeden av livet, bör stärkas för att främja flexibla utbildningsvägar och därigenom göra det möjligt för människor att förvärva och förbättra de kunskaper, färdigheter och kompetenser som behövs för deras personliga utveckling och för att möta utmaningarna och på bästa sätt utnyttja de möjligheter som 2000-talet erbjuder. |
| --- | --- |

(9)

I detta sammanhang är det nödvändigt att inrätta Erasmus+, unionens program för utbildning, ungdom och idrott (programmet), som efterföljare till programmet 2014–2020. Den integrerade karaktären i programmet 2014–2020 som omfattar lärande i alla sammanhang, antingen det rör sig om formellt, icke-formellt eller informellt lärande, samt lärande i alla skeden av livet, bör stärkas för att främja flexibla utbildningsvägar och därigenom göra det möjligt för människor att förvärva och förbättra de kunskaper, färdigheter och kompetenser som behövs för deras personliga utveckling och för att möta utmaningarna och på bästa sätt utnyttja de möjligheter som 2000-talet erbjuder.

| (10) | Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027, vilken fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (den fleråriga budgetramen 2021–2027). |
| --- | --- |

(10)

Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027, vilken fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (den fleråriga budgetramen 2021–2027).

| (11) | Programmet bör vara rustat för att bidra ännu mer till att genomföra unionens politiska mål och prioriteringar på områdena för utbildning, ungdom och idrott. En enhetlig strategi för livslångt lärande är avgörande för att hantera de olika övergångar som människor kommer stå inför under olika skeden av livet. En sådan strategi bör uppmuntras genom ett effektivt sektorsövergripande samarbete. För att komma vidare med en sådan strategi bör programmet upprätthålla en nära förbindelse med den övergripande strategiska ramen för unionens politiska samarbete på områdena för utbildning och ungdom, inbegripet de politiska målsättningarna för skolor, högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning, samtidigt som nya synergier med andra relaterade unionsprogram och politikområden förstärks och utvecklas. |
| --- | --- |

(11)

Programmet bör vara rustat för att bidra ännu mer till att genomföra unionens politiska mål och prioriteringar på områdena för utbildning, ungdom och idrott. En enhetlig strategi för livslångt lärande är avgörande för att hantera de olika övergångar som människor kommer stå inför under olika skeden av livet. En sådan strategi bör uppmuntras genom ett effektivt sektorsövergripande samarbete. För att komma vidare med en sådan strategi bör programmet upprätthålla en nära förbindelse med den övergripande strategiska ramen för unionens politiska samarbete på områdena för utbildning och ungdom, inbegripet de politiska målsättningarna för skolor, högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning, samtidigt som nya synergier med andra relaterade unionsprogram och politikområden förstärks och utvecklas.

| (12) | Programmet är en viktig del av arbetet med att skapa ett europeiskt område för utbildning. Som en uppföljning av sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur erinrade kommissionen, i sitt meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025, om att Erasmus+-programmet alltjämt är centralt för att uppnå målen för god och inkluderande utbildning och livslångt lärande och att förbereda unionen för den gröna och digitala omställningen. Programmet bör vara rustat att bidra till efterföljaren till den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet och den uppdaterade europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft som fastställdes i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 med ett gemensamt åtagande vad gäller den strategiska betydelsen av färdigheter, nyckelkompetenser och kunskaper för att bevara arbetstillfällen och stödja tillväxt, konkurrenskraft, innovation och social sammanhållning, i linje med rådets rekommendation av den 22 maj 2018 (8). Programmet bör bidra till genomförandet av handlingsplanen för digital utbildning som fastställdes i kommissionens meddelande av den 30 september 2020 med titeln Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern. Programmet bör hantera den nödvändiga digitala omvandlingen av sektorerna för utbildning, ungdom och idrott. Programmet bör också stödja medlemsstaterna i arbetet med att nå målen i Parisförklaringen av den 17 mars 2015 om att främja medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. |
| --- | --- |

(12)

Programmet är en viktig del av arbetet med att skapa ett europeiskt område för utbildning. Som en uppföljning av sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur erinrade kommissionen, i sitt meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025, om att Erasmus+-programmet alltjämt är centralt för att uppnå målen för god och inkluderande utbildning och livslångt lärande och att förbereda unionen för den gröna och digitala omställningen. Programmet bör vara rustat att bidra till efterföljaren till den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet och den uppdaterade europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft som fastställdes i kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 med ett gemensamt åtagande vad gäller den strategiska betydelsen av färdigheter, nyckelkompetenser och kunskaper för att bevara arbetstillfällen och stödja tillväxt, konkurrenskraft, innovation och social sammanhållning, i linje med rådets rekommendation av den 22 maj 2018 (8). Programmet bör bidra till genomförandet av handlingsplanen för digital utbildning som fastställdes i kommissionens meddelande av den 30 september 2020 med titeln Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern. Programmet bör hantera den nödvändiga digitala omvandlingen av sektorerna för utbildning, ungdom och idrott. Programmet bör också stödja medlemsstaterna i arbetet med att nå målen i Parisförklaringen av den 17 mars 2015 om att främja medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning.

| (13) | I linje med Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (9), ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet för 2019–2027, baserad på kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln Engagera, sammanföra och stärka ungdomar – EU:s nya ungdomsstrategi, bör programmet stödja ungdomsarbete av hög kvalitet, verktyg och system för utbildning av ungdomsledare, validering av icke-formellt och informellt lärande samt kvalitetsstrategier för att stärka ungdomsorganisationer. Programmet bör stödja en inkluderande och bred EU-ungdomsdialog, vars prioriteringar styrs av ungdomars behov. |
| --- | --- |

(13)

I linje med Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (9), ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet för 2019–2027, baserad på kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln Engagera, sammanföra och stärka ungdomar – EU:s nya ungdomsstrategi, bör programmet stödja ungdomsarbete av hög kvalitet, verktyg och system för utbildning av ungdomsledare, validering av icke-formellt och informellt lärande samt kvalitetsstrategier för att stärka ungdomsorganisationer. Programmet bör stödja en inkluderande och bred EU-ungdomsdialog, vars prioriteringar styrs av ungdomars behov.

| (14) | Programmet bör ta hänsyn till den relevanta EU-arbetsplanen för idrott, som är ramen för samarbete på unionsnivå inom idrott. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas mellan den relevanta EU-arbetsplanen för idrott och de insatser på idrottsområdet som stöds inom ramen för programmet. Det finns ett behov av att lägga särskild tonvikt på idrott på gräsrotsnivå, med tanke på den viktiga roll som idrott spelar när det gäller att främja fysisk aktivitet och en hälsosam livsstil, personliga relationer, social inkludering och jämlikhet. Programmet bör stödja mobilitet i utbildningssyfte för idrottspersonal, främst inom idrott på gräsrotsnivå. Personal inom idrott som inte är på gräsrotsnivå, inbegripet personer som har dubbla karriärer inom, och utanför, idrotten, kan också förstärka effekterna av lärandet och kunskapsöverföringen för personal och organisationer inom idrott på gräsrotsnivå. Möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte för personal inom idrott som inte är på gräsrotsnivå bör därför kunna stödjas genom programmet om deras deltagande kan gynna idrott på gräsrotsnivå. Programmet bör bidra till att främja gemensamma europeiska värden genom idrott, god ledning och integritet inom idrott, hållbar utveckling samt utbildning och färdigheter inom och genom idrott. Ideella idrottsevenemang som får stöd från programmet bör uppnå en europeisk dimension och effekt. |
| --- | --- |

(14)

Programmet bör ta hänsyn till den relevanta EU-arbetsplanen för idrott, som är ramen för samarbete på unionsnivå inom idrott. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas mellan den relevanta EU-arbetsplanen för idrott och de insatser på idrottsområdet som stöds inom ramen för programmet. Det finns ett behov av att lägga särskild tonvikt på idrott på gräsrotsnivå, med tanke på den viktiga roll som idrott spelar när det gäller att främja fysisk aktivitet och en hälsosam livsstil, personliga relationer, social inkludering och jämlikhet. Programmet bör stödja mobilitet i utbildningssyfte för idrottspersonal, främst inom idrott på gräsrotsnivå. Personal inom idrott som inte är på gräsrotsnivå, inbegripet personer som har dubbla karriärer inom, och utanför, idrotten, kan också förstärka effekterna av lärandet och kunskapsöverföringen för personal och organisationer inom idrott på gräsrotsnivå. Möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte för personal inom idrott som inte är på gräsrotsnivå bör därför kunna stödjas genom programmet om deras deltagande kan gynna idrott på gräsrotsnivå. Programmet bör bidra till att främja gemensamma europeiska värden genom idrott, god ledning och integritet inom idrott, hållbar utveckling samt utbildning och färdigheter inom och genom idrott. Ideella idrottsevenemang som får stöd från programmet bör uppnå en europeisk dimension och effekt.

| (15) | Programmet bör kunna stödja studier inom vilket område som helst och bör i synnerhet bidra till att stärka unionens innovationsförmåga genom att stödja verksamhet som hjälper människor att utveckla de kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder de behöver i framtidsorienterade studie- eller ämnesområden såsom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och matematik, klimatförändringar, miljöskydd, hållbar utveckling, ren energi, artificiell intelligens, robotteknik, dataanalys, formgivning och arkitektur, samt digital kompetens och mediekompetens. Innovation kan främjas genom all verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte och samarbete, antingen med direkt eller indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

(15)

Programmet bör kunna stödja studier inom vilket område som helst och bör i synnerhet bidra till att stärka unionens innovationsförmåga genom att stödja verksamhet som hjälper människor att utveckla de kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder de behöver i framtidsorienterade studie- eller ämnesområden såsom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och matematik, klimatförändringar, miljöskydd, hållbar utveckling, ren energi, artificiell intelligens, robotteknik, dataanalys, formgivning och arkitektur, samt digital kompetens och mediekompetens. Innovation kan främjas genom all verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte och samarbete, antingen med direkt eller indirekt förvaltning.

| (16) | Synergier med programmet Horisont Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (10) (Horisont Europa) bör säkerställa att kombinerade medel från programmet och Horisont Europa används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska lärosäten. Horisont Europa kommer när så är lämpligt att komplettera programmets stöd för initiativet med Europauniversitet som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation. Synergier med Horisont Europa kommer att bidra till att främja integrationen av utbildning och forskning, framför allt vid lärosäten. |
| --- | --- |

(16)

Synergier med programmet Horisont Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (10) (Horisont Europa) bör säkerställa att kombinerade medel från programmet och Horisont Europa används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska lärosäten. Horisont Europa kommer när så är lämpligt att komplettera programmets stöd för initiativet med Europauniversitet som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation. Synergier med Horisont Europa kommer att bidra till att främja integrationen av utbildning och forskning, framför allt vid lärosäten.

| (17) | Ny och framväxande teknik erbjuder betydande möjligheter till lärande och utbyte och har visat sig vara särskilt viktig under covid-19-pandemin. Utöver fysisk mobilitet i utbildningssyfte, som alltjämt är programmets centrala insats, bör virtuella format såsom virtuellt lärande främjas för att komplettera eller stödja fysisk mobilitet i utbildningssyfte, erbjuda meningsfulla möjligheter till lärande för dem som inte kan flytta fysiskt till ett annat land än det land där de är bosatta eller främja utbyten genom innovativa inlärningsformat. När så är lämpligt bör virtuellt samarbete främjas inom ramen för programmet. Kommissionen bör, när så är möjligt och lämpligt, säkerställa att verktyg för virtuellt lärande som utvecklas inom ramen för programmet görs tillgängliga för den breda allmänheten. |
| --- | --- |

(17)

Ny och framväxande teknik erbjuder betydande möjligheter till lärande och utbyte och har visat sig vara särskilt viktig under covid-19-pandemin. Utöver fysisk mobilitet i utbildningssyfte, som alltjämt är programmets centrala insats, bör virtuella format såsom virtuellt lärande främjas för att komplettera eller stödja fysisk mobilitet i utbildningssyfte, erbjuda meningsfulla möjligheter till lärande för dem som inte kan flytta fysiskt till ett annat land än det land där de är bosatta eller främja utbyten genom innovativa inlärningsformat. När så är lämpligt bör virtuellt samarbete främjas inom ramen för programmet. Kommissionen bör, när så är möjligt och lämpligt, säkerställa att verktyg för virtuellt lärande som utvecklas inom ramen för programmet görs tillgängliga för den breda allmänheten.

| (18) | Vid fullgörandet av sina mål bör programmet vara mer inkluderande genom att deltagandet för personer med begränsade möjligheter förbättras. En rad åtgärder skulle kunna bidra till att öka deltagandet i programmet för personer med begränsade möjligheter, däribland bättre och mer målinriktad utåtriktad verksamhet, kommunikation, rådgivning och bistånd, förenklade förfaranden, mer flexibla former av mobilitet i utbildningssyfte och ökat samarbete med små organisationer, särskilt nya organisationer och lokala gräsrotsorganisationer som arbetar direkt med missgynnade elever i alla åldrar. Det är viktigt att konstatera att det låga deltagandet av personer med begränsade möjligheter har olika orsaker och beror på olika förhållanden. Inom en unionsomfattande ram med sådana åtgärder som syftar till att öka deltagandet för personer med begränsade möjligheter bör därför handlingsplaner för inkludering utarbetas och anpassas till målgrupperna och de särskilda förhållandena i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(18)

Vid fullgörandet av sina mål bör programmet vara mer inkluderande genom att deltagandet för personer med begränsade möjligheter förbättras. En rad åtgärder skulle kunna bidra till att öka deltagandet i programmet för personer med begränsade möjligheter, däribland bättre och mer målinriktad utåtriktad verksamhet, kommunikation, rådgivning och bistånd, förenklade förfaranden, mer flexibla former av mobilitet i utbildningssyfte och ökat samarbete med små organisationer, särskilt nya organisationer och lokala gräsrotsorganisationer som arbetar direkt med missgynnade elever i alla åldrar. Det är viktigt att konstatera att det låga deltagandet av personer med begränsade möjligheter har olika orsaker och beror på olika förhållanden. Inom en unionsomfattande ram med sådana åtgärder som syftar till att öka deltagandet för personer med begränsade möjligheter bör därför handlingsplaner för inkludering utarbetas och anpassas till målgrupperna och de särskilda förhållandena i varje medlemsstat.

| (19) | I vissa fall är personer med begränsade möjligheter mindre benägna att delta i programmet av ekonomiska skäl, antingen på grund av deras ekonomiska situation eller på grund av de högre kostnaderna för att delta som deras specifika situation medför, vilket ofta är fallet för personer med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle deltagandet kunna främjas genom riktat ekonomiskt stöd. Kommissionen bör därför säkerställa att sådana ekonomiska stödåtgärder införs, inbegripet genom eventuella bidragsjusteringar på nationell nivå. Ytterligare kostnader avseende åtgärder för att underlätta inkludering bör inte utgöra en grund för avslag på en ansökan. |
| --- | --- |

(19)

I vissa fall är personer med begränsade möjligheter mindre benägna att delta i programmet av ekonomiska skäl, antingen på grund av deras ekonomiska situation eller på grund av de högre kostnaderna för att delta som deras specifika situation medför, vilket ofta är fallet för personer med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle deltagandet kunna främjas genom riktat ekonomiskt stöd. Kommissionen bör därför säkerställa att sådana ekonomiska stödåtgärder införs, inbegripet genom eventuella bidragsjusteringar på nationell nivå. Ytterligare kostnader avseende åtgärder för att underlätta inkludering bör inte utgöra en grund för avslag på en ansökan.

| (20) | För att göra programmet mer tillgängligt för nya organisationer och för organisationer med mindre administrativ kapacitet samt för att göra programmet mer hanterbart för bidragsmottagare bör en rad åtgärder vidtas i syfte att förenkla programförfarandena på genomförandenivå. I detta avseende bör programmets it-system vara användarvänliga och ge enkel tillgång till de möjligheter som programmet erbjuder. På samma sätt bör de förfaranden som införts för att genomföra programmet vara konsekventa och enkla och bör åtföljas av stödåtgärder och information av hög kvalitet. För detta ändamål bör regelbundna möten anordnas i nätverket av nationella programkontor. |
| --- | --- |

(20)

För att göra programmet mer tillgängligt för nya organisationer och för organisationer med mindre administrativ kapacitet samt för att göra programmet mer hanterbart för bidragsmottagare bör en rad åtgärder vidtas i syfte att förenkla programförfarandena på genomförandenivå. I detta avseende bör programmets it-system vara användarvänliga och ge enkel tillgång till de möjligheter som programmet erbjuder. På samma sätt bör de förfaranden som införts för att genomföra programmet vara konsekventa och enkla och bör åtföljas av stödåtgärder och information av hög kvalitet. För detta ändamål bör regelbundna möten anordnas i nätverket av nationella programkontor.

| (21) | I sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Att stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur betonade kommissionen den centrala roll som utbildning, kultur och idrott spelar för att främja ett aktivt medborgarskap och gemensamma värderingar i den unga generationen. Att stärka den europeiska identiteten och främja enskilda individers och civilsamhällets aktiva deltagande i demokratiska processer är av avgörande betydelse för Europas framtid och demokratiska samhällen. Att åka utomlands för att studera, praktisera och arbeta eller för att delta i ungdoms- och idrottsverksamhet bidrar till att stärka den europeiska identiteten i all dess mångfald. Det förstärker känslan av att ingå i en kulturell grupp och främjar interkulturellt lärande, kritiskt tänkande och ett aktivt medborgarskap hos människor i alla åldrar. Personer som deltar i verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte bör engagera sig i sina lokalsamhällen och delta aktivt i lokalsamhällena i värdlandet för att dela med sig av sina erfarenheter. Verksamhet som är kopplad till att stärka kreativitet i alla avseenden på områdena för utbildning och ungdom samt enskilda individers nyckelkompetenser bör stödjas genom programmet. |
| --- | --- |

(21)

I sitt meddelande av den 14 november 2017 med titeln Att stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur betonade kommissionen den centrala roll som utbildning, kultur och idrott spelar för att främja ett aktivt medborgarskap och gemensamma värderingar i den unga generationen. Att stärka den europeiska identiteten och främja enskilda individers och civilsamhällets aktiva deltagande i demokratiska processer är av avgörande betydelse för Europas framtid och demokratiska samhällen. Att åka utomlands för att studera, praktisera och arbeta eller för att delta i ungdoms- och idrottsverksamhet bidrar till att stärka den europeiska identiteten i all dess mångfald. Det förstärker känslan av att ingå i en kulturell grupp och främjar interkulturellt lärande, kritiskt tänkande och ett aktivt medborgarskap hos människor i alla åldrar. Personer som deltar i verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte bör engagera sig i sina lokalsamhällen och delta aktivt i lokalsamhällena i värdlandet för att dela med sig av sina erfarenheter. Verksamhet som är kopplad till att stärka kreativitet i alla avseenden på områdena för utbildning och ungdom samt enskilda individers nyckelkompetenser bör stödjas genom programmet.

| (22) | Programmet bör endast stödja insatser och verksamheter med ett potentiellt europeiskt mervärde. Begreppet europeiskt mervärde bör tolkas brett och kan påvisas på olika sätt, såsom när insatser eller verksamheter är av transnationell karaktär, särskilt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som syftar till att åstadkomma en varaktig systemeffekt, kompletterar eller främjar synergier med andra program och politiska mål på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå eller bidrar till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bör endast stödja insatser och verksamheter med ett potentiellt europeiskt mervärde. Begreppet europeiskt mervärde bör tolkas brett och kan påvisas på olika sätt, såsom när insatser eller verksamheter är av transnationell karaktär, särskilt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som syftar till att åstadkomma en varaktig systemeffekt, kompletterar eller främjar synergier med andra program och politiska mål på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå eller bidrar till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande.

| (23) | Programmets internationella dimension bör förstärkas och syfta till att erbjuda fler möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte, samarbete och politisk dialog med tredjeländer som inte är associerade till programmet. För att bygga vidare på det framgångsrika genomförandet av verksamhet inom internationell högre utbildning och internationell ungdomsverksamhet på områdena för utbildning och ungdom, inom ramen för de föregående programmen, bör den internationella verksamheten för mobilitet i utbildningssyfte utvidgas till andra sektorer, såsom yrkesutbildning och idrott. För att öka effekterna av denna verksamhet är det viktigt att stärka synergierna mellan programmet och unionens instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, som inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Globala Europa – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009, och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III), som inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). Unionens instrument för yttre åtgärder bör syfta till att öka möjligheterna för framför allt enskilda personer och organisationer från tredjeländer som inte är associerade till programmet och i synnerhet stödja kapacitetsuppbyggnad i dessa länder, utveckling av färdigheter och utbyten mellan människor samtidigt som fler möjligheter till samarbete, mobilitet i utbildningssyfte och politisk dialog erbjuds. |
| --- | --- |

(23)

Programmets internationella dimension bör förstärkas och syfta till att erbjuda fler möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte, samarbete och politisk dialog med tredjeländer som inte är associerade till programmet. För att bygga vidare på det framgångsrika genomförandet av verksamhet inom internationell högre utbildning och internationell ungdomsverksamhet på områdena för utbildning och ungdom, inom ramen för de föregående programmen, bör den internationella verksamheten för mobilitet i utbildningssyfte utvidgas till andra sektorer, såsom yrkesutbildning och idrott. För att öka effekterna av denna verksamhet är det viktigt att stärka synergierna mellan programmet och unionens instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, som inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Globala Europa – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009, och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III), som inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). Unionens instrument för yttre åtgärder bör syfta till att öka möjligheterna för framför allt enskilda personer och organisationer från tredjeländer som inte är associerade till programmet och i synnerhet stödja kapacitetsuppbyggnad i dessa länder, utveckling av färdigheter och utbyten mellan människor samtidigt som fler möjligheter till samarbete, mobilitet i utbildningssyfte och politisk dialog erbjuds.

| (24) | Den grundläggande strukturen för programmet 2014–2020, som indelades i tre kapitel, nämligen utbildning, ungdom och idrott, och som var uppbyggd kring tre programområden, har visat sig vara lyckad och bör bibehållas. Förbättringar för att effektivisera och rationalisera de insatser som stöds av programmet bör införas. Stabilitet och kontinuitet bör också säkerställas i fråga om förvaltnings- och genomförandemetoder. Totalt sett bör minst 75 % av budgeten för programmet genomföras inom ramen för indirekt förvaltning av de nationella programkontoren. Detta innefattar insatser såsom mobilitet i utbildningssyfte inom alla områden för utbildning, ungdom och idrott samt partnerskap för samarbete, däribland småskaliga partnerskap på områdena för utbildning och ungdom. När så är lämpligt bör särskilda arrangemang för direkt förvaltning införas för insatser som inbegriper unionsomfattande nätverk och europeiska organisationer inom ramen för programområdena 2 och 3, med undantag för småskaliga partnerskap. |
| --- | --- |

(24)

Den grundläggande strukturen för programmet 2014–2020, som indelades i tre kapitel, nämligen utbildning, ungdom och idrott, och som var uppbyggd kring tre programområden, har visat sig vara lyckad och bör bibehållas. Förbättringar för att effektivisera och rationalisera de insatser som stöds av programmet bör införas. Stabilitet och kontinuitet bör också säkerställas i fråga om förvaltnings- och genomförandemetoder. Totalt sett bör minst 75 % av budgeten för programmet genomföras inom ramen för indirekt förvaltning av de nationella programkontoren. Detta innefattar insatser såsom mobilitet i utbildningssyfte inom alla områden för utbildning, ungdom och idrott samt partnerskap för samarbete, däribland småskaliga partnerskap på områdena för utbildning och ungdom. När så är lämpligt bör särskilda arrangemang för direkt förvaltning införas för insatser som inbegriper unionsomfattande nätverk och europeiska organisationer inom ramen för programområdena 2 och 3, med undantag för småskaliga partnerskap.

| (25) | Programmet bör genomföra en rad insatser för att stödja mobilitet i utbildningssyfte, samarbete mellan organisationer och institutioner, politikutveckling och samarbete samt Jean Monnet-insatser. Denna förordning bör fastställa dessa insatser samt en beskrivning av dem, inbegripet de verksamheter som skulle kunna genomföras inom ramen för dessa insatser under programperioden. |
| --- | --- |

(25)

Programmet bör genomföra en rad insatser för att stödja mobilitet i utbildningssyfte, samarbete mellan organisationer och institutioner, politikutveckling och samarbete samt Jean Monnet-insatser. Denna förordning bör fastställa dessa insatser samt en beskrivning av dem, inbegripet de verksamheter som skulle kunna genomföras inom ramen för dessa insatser under programperioden.

| (26) | Programmet bör stärka befintliga möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte, framför allt i de sektorer där programmet kan få störst effektivitetsvinster, för att utvidga räckvidden för dessa möjligheter och möta den stora, icke tillgodosedda efterfrågan. Detta bör särskilt ske genom att mobilitet i utbildningssyfte ökas och underlättas för studenter inom högre utbildning, skolelever, vuxenstuderande och yrkesstuderande såsom lärlingar och praktikanter, inbegripet i kompetenshöjande syfte och omskolningssyfte. Nyutexaminerade och personer som nyligen har genomgått en yrkesutbildning bör ha möjlighet att delta i mobilitet i utbildningssyfte. Nyutexaminerades deltagande i mobilitet i utbildningssyfte bör baseras på objektiva kriterier och likabehandling bör säkerställas. Möjligheterna till mobilitet i utbildningssyfte för unga som deltar i verksamhet för icke-formellt lärande bör även utvidgas för att nå ut till fler unga. Mobilitet i utbildningssyfte för personal på områdena för utbildning, ungdom och idrott bör också förstärkas med tanke på dess hävstångseffekt. Möjligheterna till mobilitet i utbildningssyfte bör kunna ta olika former, bland annat praktik, lärlingsutbildningar, ungdomsutbyten, skolutbyten, undervisning eller deltagande i yrkesutvecklingsverksamhet, och bör grundas på de olika sektorernas specifika behov. Programmet bör stödja kvalitet när det gäller mobilitet i utbildningssyfte, inklusive kvalitet på grundval av principerna i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 (11) och rådets rekommendationer av den 28 juni 2011 (12), den 20 december 2012 (13), den 15 mars 2018 (14), den 26 november 2018 (15) och den 24 november 2020 (16). |
| --- | --- |

(26)

Programmet bör stärka befintliga möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte, framför allt i de sektorer där programmet kan få störst effektivitetsvinster, för att utvidga räckvidden för dessa möjligheter och möta den stora, icke tillgodosedda efterfrågan. Detta bör särskilt ske genom att mobilitet i utbildningssyfte ökas och underlättas för studenter inom högre utbildning, skolelever, vuxenstuderande och yrkesstuderande såsom lärlingar och praktikanter, inbegripet i kompetenshöjande syfte och omskolningssyfte. Nyutexaminerade och personer som nyligen har genomgått en yrkesutbildning bör ha möjlighet att delta i mobilitet i utbildningssyfte. Nyutexaminerades deltagande i mobilitet i utbildningssyfte bör baseras på objektiva kriterier och likabehandling bör säkerställas. Möjligheterna till mobilitet i utbildningssyfte för unga som deltar i verksamhet för icke-formellt lärande bör även utvidgas för att nå ut till fler unga. Mobilitet i utbildningssyfte för personal på områdena för utbildning, ungdom och idrott bör också förstärkas med tanke på dess hävstångseffekt. Möjligheterna till mobilitet i utbildningssyfte bör kunna ta olika former, bland annat praktik, lärlingsutbildningar, ungdomsutbyten, skolutbyten, undervisning eller deltagande i yrkesutvecklingsverksamhet, och bör grundas på de olika sektorernas specifika behov. Programmet bör stödja kvalitet när det gäller mobilitet i utbildningssyfte, inklusive kvalitet på grundval av principerna i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 (11) och rådets rekommendationer av den 28 juni 2011 (12), den 20 december 2012 (13), den 15 mars 2018 (14), den 26 november 2018 (15) och den 24 november 2020 (16).

| (27) | I enlighet med visionen om ett verkligt europeiskt område för utbildning bör programmet också gynna mobilitet i utbildningssyfte och utbyten samt främja deltagandet av studenter inom högre utbildning i utbildningsverksamhet, kulturell verksamhet och idrottsverksamhet genom att stödja digitaliseringen av processer via, till exempel, det europeiska studentkortet. I detta sammanhang bör kommissionen utveckla det europeiska studentkortet, i synnerhet för studenter inom högre utbildning som deltar i programmet. Det europeiska studentkortet skulle kunna utgöra ett viktigt steg för att förverkliga mobilitet i utbildningssyfte för alla, göra det möjligt för lärosäten att sända ut och ta emot fler studenter inom högre utbildning inom ramen för utbyten, samtidigt som kvaliteten på mobiliteten i utbildningssyfte för studenter inom högre utbildning förbättras, och även underlätta deras tillgång till olika tjänster, såsom bibliotek, transporter och boende, innan de fysiskt anländer till institutionen utomlands. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med visionen om ett verkligt europeiskt område för utbildning bör programmet också gynna mobilitet i utbildningssyfte och utbyten samt främja deltagandet av studenter inom högre utbildning i utbildningsverksamhet, kulturell verksamhet och idrottsverksamhet genom att stödja digitaliseringen av processer via, till exempel, det europeiska studentkortet. I detta sammanhang bör kommissionen utveckla det europeiska studentkortet, i synnerhet för studenter inom högre utbildning som deltar i programmet. Det europeiska studentkortet skulle kunna utgöra ett viktigt steg för att förverkliga mobilitet i utbildningssyfte för alla, göra det möjligt för lärosäten att sända ut och ta emot fler studenter inom högre utbildning inom ramen för utbyten, samtidigt som kvaliteten på mobiliteten i utbildningssyfte för studenter inom högre utbildning förbättras, och även underlätta deras tillgång till olika tjänster, såsom bibliotek, transporter och boende, innan de fysiskt anländer till institutionen utomlands.

| (28) | Programmet bör uppmuntra ungas deltagande i det demokratiska livet i Europa, inbegripet genom att stödja verksamhet som bidrar till medborgarutbildning och projekt för deltagande för att unga ska engagera sig och lära sig att delta i det civila samhället, och därigenom öka medvetenheten om europeiska gemensamma värden, inklusive grundläggande rättigheter, samt europeisk historia och kultur, och föra samman unga och beslutsfattare på lokal nivå, nationell nivå, och unionsnivå samt bidra till den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

(28)

Programmet bör uppmuntra ungas deltagande i det demokratiska livet i Europa, inbegripet genom att stödja verksamhet som bidrar till medborgarutbildning och projekt för deltagande för att unga ska engagera sig och lära sig att delta i det civila samhället, och därigenom öka medvetenheten om europeiska gemensamma värden, inklusive grundläggande rättigheter, samt europeisk historia och kultur, och föra samman unga och beslutsfattare på lokal nivå, nationell nivå, och unionsnivå samt bidra till den europeiska integrationsprocessen.

| (29) | Med utgångspunkt i utvärderingen och vidareutvecklingen av initiativet DiscoverEU, som lanserades som en förberedande åtgärd 2018, bör programmet erbjuda unga fler möjligheter att upptäcka alla destinationer i Europa genom studier utomlands. Unga, framför allt personer med begränsade möjligheter, bör ges möjlighet att uppleva en första, kortvarig resa genom Europa, antingen på egen hand eller i grupp, som en del i en informell och icke-formell utbildningsverksamhet som syftar till att stärka deras känsla av att vara en del av unionen och att ge dem möjlighet att upptäcka dess kulturella och språkliga mångfald. Deltagare bör väljas ut på grundval av tydliga och transparenta kriterier. Genomförandeorganen bör främja åtgärder för att säkerställa att initiativet DiscoverEU är inkluderande och geografiskt balanserat, både när det gäller tilldelade resekort och besökta medlemsstater, och för att stödja verksamhet med ett tydligt inslag av lärande. I detta sammanhang bör programmet genom riktade åtgärder, såsom utåtriktad verksamhet, informationsmöten före avresan och evenemang för unga, även främja att mindre besökta medlemsstater och randområden väljs. Andra transportmedel bör övervägas om järnvägstransport inte är tillgänglig eller är mycket opraktisk, med särskilt beaktande av den specifika situationen på destinationen. Initiativet DiscoverEU bör sträva efter att skapa kopplingar till relevanta lokala, regionala, nationella och europeiska initiativ, såsom unionsinsatsen med titeln evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, de europeiska ungdomshuvudstäderna, de europeiska volontärhuvudstäderna och de europeiska miljöhuvudstäderna. |
| --- | --- |

(29)

Med utgångspunkt i utvärderingen och vidareutvecklingen av initiativet DiscoverEU, som lanserades som en förberedande åtgärd 2018, bör programmet erbjuda unga fler möjligheter att upptäcka alla destinationer i Europa genom studier utomlands. Unga, framför allt personer med begränsade möjligheter, bör ges möjlighet att uppleva en första, kortvarig resa genom Europa, antingen på egen hand eller i grupp, som en del i en informell och icke-formell utbildningsverksamhet som syftar till att stärka deras känsla av att vara en del av unionen och att ge dem möjlighet att upptäcka dess kulturella och språkliga mångfald. Deltagare bör väljas ut på grundval av tydliga och transparenta kriterier. Genomförandeorganen bör främja åtgärder för att säkerställa att initiativet DiscoverEU är inkluderande och geografiskt balanserat, både när det gäller tilldelade resekort och besökta medlemsstater, och för att stödja verksamhet med ett tydligt inslag av lärande. I detta sammanhang bör programmet genom riktade åtgärder, såsom utåtriktad verksamhet, informationsmöten före avresan och evenemang för unga, även främja att mindre besökta medlemsstater och randområden väljs. Andra transportmedel bör övervägas om järnvägstransport inte är tillgänglig eller är mycket opraktisk, med särskilt beaktande av den specifika situationen på destinationen. Initiativet DiscoverEU bör sträva efter att skapa kopplingar till relevanta lokala, regionala, nationella och europeiska initiativ, såsom unionsinsatsen med titeln evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, de europeiska ungdomshuvudstäderna, de europeiska volontärhuvudstäderna och de europeiska miljöhuvudstäderna.

| (30) | Språkinlärning bidrar till ömsesidig förståelse och mobilitet i och utanför unionen, och språkkunskaper är viktiga färdigheter i det privata livet och yrkeslivet. Därför bör programmet främja språkinlärning, inbegripet, när så är relevant, nationella teckenspråk, även genom utvidgad användning av nätbaserade verktyg eftersom nätbaserat lärande kan erbjuda ytterligare fördelar vid språkinlärning vad gäller tillgänglighet och flexibilitet. För att säkerställa en bred och inkluderande tillgång till programmet är det samtidigt viktigt att flerspråkighet är en huvudprincip vid genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(30)

Språkinlärning bidrar till ömsesidig förståelse och mobilitet i och utanför unionen, och språkkunskaper är viktiga färdigheter i det privata livet och yrkeslivet. Därför bör programmet främja språkinlärning, inbegripet, när så är relevant, nationella teckenspråk, även genom utvidgad användning av nätbaserade verktyg eftersom nätbaserat lärande kan erbjuda ytterligare fördelar vid språkinlärning vad gäller tillgänglighet och flexibilitet. För att säkerställa en bred och inkluderande tillgång till programmet är det samtidigt viktigt att flerspråkighet är en huvudprincip vid genomförandet av programmet.

| (31) | Programmet bör stödja åtgärder som stärker samarbetet mellan institutioner och organisationer som är verksamma på områdena för utbildning, ungdom och idrott, och därigenom framhålla den grundläggande roll som institutionerna och organisationerna spelar när det gäller att förse människor med de kunskaper, färdigheter och den kompetens som krävs i en föränderlig värld samt hjälpa institutioner och organisationer att på ett lämpligt sätt förverkliga sin potential för innovation, kreativitet och entreprenörskap, särskilt inom den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

(31)

Programmet bör stödja åtgärder som stärker samarbetet mellan institutioner och organisationer som är verksamma på områdena för utbildning, ungdom och idrott, och därigenom framhålla den grundläggande roll som institutionerna och organisationerna spelar när det gäller att förse människor med de kunskaper, färdigheter och den kompetens som krävs i en föränderlig värld samt hjälpa institutioner och organisationer att på ett lämpligt sätt förverkliga sin potential för innovation, kreativitet och entreprenörskap, särskilt inom den digitala ekonomin.

| (32) | I sina slutsatser av den 14 december 2017 uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna, rådet och kommissionen att lägga fram ett antal initiativ för att lyfta det europeiska samarbetet på utbildningsområdet till en ny nivå, bland annat genom att uppmuntra, senast till 2024, framväxten av ett tjugotal Europauniversitet som består av nätverk som skapas av universiteten själva runtom i unionen. I sina slutsatser av den 28 juni 2018 framhöll Europeiska rådet att samarbete mellan forskning, innovation och utbildning bör uppmuntras, bland annat genom initiativet Europauniversitet. Programmet bör stödja dessa Europauniversitet i utvecklingen av gemensamma långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation av hög kvalitet och för tjänster till samhället. |
| --- | --- |

(32)

I sina slutsatser av den 14 december 2017 uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna, rådet och kommissionen att lägga fram ett antal initiativ för att lyfta det europeiska samarbetet på utbildningsområdet till en ny nivå, bland annat genom att uppmuntra, senast till 2024, framväxten av ett tjugotal Europauniversitet som består av nätverk som skapas av universiteten själva runtom i unionen. I sina slutsatser av den 28 juni 2018 framhöll Europeiska rådet att samarbete mellan forskning, innovation och utbildning bör uppmuntras, bland annat genom initiativet Europauniversitet. Programmet bör stödja dessa Europauniversitet i utvecklingen av gemensamma långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation av hög kvalitet och för tjänster till samhället.

| (33) | I Bryggekommunikén av den 7 december 2010 om ett närmare europeiskt samarbete inom yrkesutbildning för åren 2011–2020 efterlystes stöd för hög yrkeskompetens för smart och hållbar tillväxt. I sitt meddelande av den 18 juli 2017 med titeln Ökad innovation i EU:s regioner:
  strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt uppmanade kommissionen medlemsstaterna att koppla samman yrkesutbildningar med innovationssystem, som en del av strategierna för smart specialisering på regional nivå. Programmet bör tillhandahålla de medel som krävs för att hantera dessa uppmaningar och stödja utvecklingen av transnationella plattformar av yrkeskunskapscentrum som är integrerade i lokala och regionala strategier för hållbar tillväxt, innovation och konkurrenskraft. Dessa kunskapscentrum bör fungera som drivkraft för kvalitativa yrkesmässiga färdigheter mot bakgrund av sektorsspecifika utmaningar, samtidigt som de stöder övergripande strukturella förändringar och den socioekonomiska politiken i unionen. |
| --- | --- |

(33)

I Bryggekommunikén av den 7 december 2010 om ett närmare europeiskt samarbete inom yrkesutbildning för åren 2011–2020 efterlystes stöd för hög yrkeskompetens för smart och hållbar tillväxt. I sitt meddelande av den 18 juli 2017 med titeln Ökad innovation i EU:s regioner:
  strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt uppmanade kommissionen medlemsstaterna att koppla samman yrkesutbildningar med innovationssystem, som en del av strategierna för smart specialisering på regional nivå. Programmet bör tillhandahålla de medel som krävs för att hantera dessa uppmaningar och stödja utvecklingen av transnationella plattformar av yrkeskunskapscentrum som är integrerade i lokala och regionala strategier för hållbar tillväxt, innovation och konkurrenskraft. Dessa kunskapscentrum bör fungera som drivkraft för kvalitativa yrkesmässiga färdigheter mot bakgrund av sektorsspecifika utmaningar, samtidigt som de stöder övergripande strukturella förändringar och den socioekonomiska politiken i unionen.

| (34) | Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete kan spela en viktig roll i att stödja genomförandet av utbildnings- och ungdomspolitiken i unionen. För att öka användningen av virtuell samarbetsverksamhet bör programmet stödja en mer systematisk och enhetlig användning av onlineplattformar såsom eTwinning, School Education Gateway, webbplattformen för vuxenutbildning i Europa, den europeiska ungdomsportalen och onlineplattformar för högre utbildning samt, vid behov, eventuella ytterligare onlineplattformar som kan komma att inrättas på områdena för utbildning och ungdom. |
| --- | --- |

(34)

Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete kan spela en viktig roll i att stödja genomförandet av utbildnings- och ungdomspolitiken i unionen. För att öka användningen av virtuell samarbetsverksamhet bör programmet stödja en mer systematisk och enhetlig användning av onlineplattformar såsom eTwinning, School Education Gateway, webbplattformen för vuxenutbildning i Europa, den europeiska ungdomsportalen och onlineplattformar för högre utbildning samt, vid behov, eventuella ytterligare onlineplattformar som kan komma att inrättas på områdena för utbildning och ungdom.

| (35) | I linje med relevanta unionsramar och unionsverktyg bör programmet bidra till att underlätta öppenhet i fråga om, och erkännande av, kompetenser, färdigheter och kvalifikationer samt överföring av studiemeriter eller utbildningsmoduler i syfte att främja kvalitetssäkring och stödja validering av icke-formellt och informellt lärande, förvaltning av färdigheter och vägledning. I det avseendet bör programmet också tillhandahålla stöd till kontaktpunkter och nätverk på nationell nivå och unionsnivå som underlättar EU-övergripande utbyten och utvecklingen av flexibla utbildningsvägar mellan olika områdena för utbildning och ungdom samt mellan formella och icke-formella sammanhang. Programmet bör också ge stöd till Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

(35)

I linje med relevanta unionsramar och unionsverktyg bör programmet bidra till att underlätta öppenhet i fråga om, och erkännande av, kompetenser, färdigheter och kvalifikationer samt överföring av studiemeriter eller utbildningsmoduler i syfte att främja kvalitetssäkring och stödja validering av icke-formellt och informellt lärande, förvaltning av färdigheter och vägledning. I det avseendet bör programmet också tillhandahålla stöd till kontaktpunkter och nätverk på nationell nivå och unionsnivå som underlättar EU-övergripande utbyten och utvecklingen av flexibla utbildningsvägar mellan olika områdena för utbildning och ungdom samt mellan formella och icke-formella sammanhang. Programmet bör också ge stöd till Bolognaprocessen.

| (36) | Programmet bör utnyttja potentialen hos tidigare deltagare i Erasmus+-programmet och stödja relaterad verksamhet, särskilt hos alumninätverk, ambassadörer och EuroPeers inom Erasmus+, genom att uppmuntra dem att främja programmet i syfte att öka deltagandet. |
| --- | --- |

(36)

Programmet bör utnyttja potentialen hos tidigare deltagare i Erasmus+-programmet och stödja relaterad verksamhet, särskilt hos alumninätverk, ambassadörer och EuroPeers inom Erasmus+, genom att uppmuntra dem att främja programmet i syfte att öka deltagandet.

| (37) | Som ett sätt att säkerställa samarbete med andra unionsinstrument och stöd till unionens övriga politikområden bör personer inom olika verksamhetssektorer, såsom den offentliga och privata sektorn, jordbrukssektorn och näringslivet, erbjudas möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte så att de kan uppleva studier utomlands och därigenom få möjlighet att, i alla skeden av livet, utvecklas både på det personliga planet, särskilt genom att utveckla en medvetenhet om sin europeiska identitet och en förståelse för den europeiska kulturella mångfalden, och yrkesmässigt, inbegripet genom att förvärva färdigheter som är relevanta för arbetsmarknaden. Programmet bör erbjuda en ingångspunkt för unionens transnationella mobilitetsprogram med ett tydligt inslag av lärande och därigenom förenkla utbudet av sådana program för bidragsmottagare och för dem som deltar i denna verksamhet. Det bör bli lättare att expandera projekt inom ramen för programmet. Särskilda åtgärder bör införas för att hjälpa ansvariga för projekt inom ramen för programmet att ansöka om bidrag eller skapa synergier genom stöd från de sammanhållningspolitiska fonderna och programmen för migration, säkerhet, rättvisa och medborgarskap, hälsa, media och kultur samt volontärarbete. Projektförslag av hög kvalitet som inte kan finansieras inom ramen för programmet på grund av budgetbegränsningar bör kunna tilldelas en spetskompetensstämpel på grundval av en begränsad uppsättning kriterier. Spetskompetensstämpeln är ett erkännande av förslagets kvalitet och förenklar sökandet efter alternativ finansiering inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden inrättad genom en Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (Europeiska regionala utvecklingsfonden) eller Europeiska socialfonden+ inrättad genom en Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (Europeiska socialfonden+). |
| --- | --- |

(37)

Som ett sätt att säkerställa samarbete med andra unionsinstrument och stöd till unionens övriga politikområden bör personer inom olika verksamhetssektorer, såsom den offentliga och privata sektorn, jordbrukssektorn och näringslivet, erbjudas möjligheter till mobilitet i utbildningssyfte så att de kan uppleva studier utomlands och därigenom få möjlighet att, i alla skeden av livet, utvecklas både på det personliga planet, särskilt genom att utveckla en medvetenhet om sin europeiska identitet och en förståelse för den europeiska kulturella mångfalden, och yrkesmässigt, inbegripet genom att förvärva färdigheter som är relevanta för arbetsmarknaden. Programmet bör erbjuda en ingångspunkt för unionens transnationella mobilitetsprogram med ett tydligt inslag av lärande och därigenom förenkla utbudet av sådana program för bidragsmottagare och för dem som deltar i denna verksamhet. Det bör bli lättare att expandera projekt inom ramen för programmet. Särskilda åtgärder bör införas för att hjälpa ansvariga för projekt inom ramen för programmet att ansöka om bidrag eller skapa synergier genom stöd från de sammanhållningspolitiska fonderna och programmen för migration, säkerhet, rättvisa och medborgarskap, hälsa, media och kultur samt volontärarbete. Projektförslag av hög kvalitet som inte kan finansieras inom ramen för programmet på grund av budgetbegränsningar bör kunna tilldelas en spetskompetensstämpel på grundval av en begränsad uppsättning kriterier. Spetskompetensstämpeln är ett erkännande av förslagets kvalitet och förenklar sökandet efter alternativ finansiering inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden inrättad genom en Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (Europeiska regionala utvecklingsfonden) eller Europeiska socialfonden+ inrättad genom en Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (Europeiska socialfonden+).

| (38) | Det är viktigt att stimulera undervisning, lärande och forskning om frågor som rör europeisk integration, inbegripet unionens framtida utmaningar och möjligheter, och att främja diskussioner om dessa frågor med stöd av Jean Monnet-insatser på området för högre utbildning och inom andra utbildningsområden, framför allt genom utbildning av lärare och personal. Att främja en känsla av europeisk tillhörighet och ett gemensamt åtagande är särskilt viktigt då de gemensamma värden som unionen bygger på och som utgör en del av en gemensam europeisk identitet sätts på prov och med tanke på att medborgarnas engagemang inte är stort. Programmet bör fortsätta att bidra till att utveckla spetskompetens inom europeiska integrationsstudier. Det är lämpligt att framstegen vid de institutioner som finansieras genom Jean Monnet-insatser vad gäller att nå programmets mål övervakas och utvärderas regelbundet. Utbyten mellan dessa institutioner och andra institutioner på nationell eller transnationell nivå bör uppmuntras, med full respekt för deras akademiska frihet. |
| --- | --- |

(38)

Det är viktigt att stimulera undervisning, lärande och forskning om frågor som rör europeisk integration, inbegripet unionens framtida utmaningar och möjligheter, och att främja diskussioner om dessa frågor med stöd av Jean Monnet-insatser på området för högre utbildning och inom andra utbildningsområden, framför allt genom utbildning av lärare och personal. Att främja en känsla av europeisk tillhörighet och ett gemensamt åtagande är särskilt viktigt då de gemensamma värden som unionen bygger på och som utgör en del av en gemensam europeisk identitet sätts på prov och med tanke på att medborgarnas engagemang inte är stort. Programmet bör fortsätta att bidra till att utveckla spetskompetens inom europeiska integrationsstudier. Det är lämpligt att framstegen vid de institutioner som finansieras genom Jean Monnet-insatser vad gäller att nå programmets mål övervakas och utvärderas regelbundet. Utbyten mellan dessa institutioner och andra institutioner på nationell eller transnationell nivå bör uppmuntras, med full respekt för deras akademiska frihet.

| (39) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (17) och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, har programmet till syfte att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör insatserna enligt denna förordning respektera principen om att inte vålla skada, utan att programmets grundläggande karaktär ändras. Under genomförandet av programmet bör relevanta insatser identifieras och införas och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. Det är också lämpligt att mäta relevanta insatser som bidrar till klimatmålen, inbegripet sådana som syftar till att minska programmets miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(39)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (17) och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, har programmet till syfte att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör insatserna enligt denna förordning respektera principen om att inte vålla skada, utan att programmets grundläggande karaktär ändras. Under genomförandet av programmet bör relevanta insatser identifieras och införas och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. Det är också lämpligt att mäta relevanta insatser som bidrar till klimatmålen, inbegripet sådana som syftar till att minska programmets miljöpåverkan.

| (40) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (18) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Den finansieringsramen består av ett belopp på 0,5 miljarder EUR i 2018 års fasta priser i enlighet med den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 16 december 2020 om förstärkning av särskilda program och anpassning av grundläggande akter (19). |
| --- | --- |

(40)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (18) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Den finansieringsramen består av ett belopp på 0,5 miljarder EUR i 2018 års fasta priser i enlighet med den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 16 december 2020 om förstärkning av särskilda program och anpassning av grundläggande akter (19).

| (41) | Inom ramen för en grundläggande finansieringsram för insatser på utbildningsområdet som ska förvaltas av de nationella programkontoren bör minimitilldelningen per sektor fastställas för följande sektorer i syfte att garantera att en kritisk massa av anslag uppnår de avsedda utfallen och resultaten inom var och en av dessa sektorer: högre utbildning, yrkesutbildning, skolutbildning och vuxenutbildning. |
| --- | --- |

(41)

Inom ramen för en grundläggande finansieringsram för insatser på utbildningsområdet som ska förvaltas av de nationella programkontoren bör minimitilldelningen per sektor fastställas för följande sektorer i syfte att garantera att en kritisk massa av anslag uppnår de avsedda utfallen och resultaten inom var och en av dessa sektorer: högre utbildning, yrkesutbildning, skolutbildning och vuxenutbildning.

| (42) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(42)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (43) | De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av deras förmåga att uppnå insatsernas specifika mål och åstadkomma resultat, med hänsyn till framför allt kostnader för kontroller, den administrativa bördan och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När detta val görs bör användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen beaktas. Budgetanslagen för att genomföra de insatser som förvaltas av de nationella programkontoren bör åtföljas av adekvat stöd till de nationella programkontorens driftskostnader i form av en förvaltningsavgift, för att säkerställa ett effektivt och hållbart genomförande av de delegerade förvaltningsuppgifterna. De principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering som fastställs i budgetförordningen bör respekteras vid genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(43)

De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av deras förmåga att uppnå insatsernas specifika mål och åstadkomma resultat, med hänsyn till framför allt kostnader för kontroller, den administrativa bördan och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När detta val görs bör användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen beaktas. Budgetanslagen för att genomföra de insatser som förvaltas av de nationella programkontoren bör åtföljas av adekvat stöd till de nationella programkontorens driftskostnader i form av en förvaltningsavgift, för att säkerställa ett effektivt och hållbart genomförande av de delegerade förvaltningsuppgifterna. De principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering som fastställs i budgetförordningen bör respekteras vid genomförandet av programmet.

| (44) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (21), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. Tredjeländers fulla deltagande i programmet bör omfattas av de villkor som föreskrivs i särskilda avtal som omfattar det berörda tredjelandets deltagande i programmet. Fullt deltagande innebär vidare en skyldighet att inrätta ett nationellt programkontor och att förvalta vissa av programmets insatser genom indirekt förvaltning. Rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet bör kunna delta i vissa av programmets insatser, i enlighet med de arbetsprogram och de ansökningsomgångar som kommissionen utlyser. Vid genomförandet av programmet skulle särskilda arrangemang kunna tas i beaktande när det gäller deltagande av rättsliga enheter från europeiska mikrostater. |
| --- | --- |

(44)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (21), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. Tredjeländers fulla deltagande i programmet bör omfattas av de villkor som föreskrivs i särskilda avtal som omfattar det berörda tredjelandets deltagande i programmet. Fullt deltagande innebär vidare en skyldighet att inrätta ett nationellt programkontor och att förvalta vissa av programmets insatser genom indirekt förvaltning. Rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet bör kunna delta i vissa av programmets insatser, i enlighet med de arbetsprogram och de ansökningsomgångar som kommissionen utlyser. Vid genomförandet av programmet skulle särskilda arrangemang kunna tas i beaktande när det gäller deltagande av rättsliga enheter från europeiska mikrostater.

| (45) | I enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör programmet ta hänsyn till den speciella situation i de yttersta randområdena som avses i den artikeln. Åtgärder bör vidtas för att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla insatser, inbegripet i förekommande fall genom ekonomiskt stöd för mobilitet i utbildningssyfte. Mobilitetsutbyten och samarbete mellan personer och organisationer från dessa områden och tredjeländer, framför allt deras grannländer, bör främjas. Sådana åtgärder bör övervakas och utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör programmet ta hänsyn till den speciella situation i de yttersta randområdena som avses i den artikeln. Åtgärder bör vidtas för att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla insatser, inbegripet i förekommande fall genom ekonomiskt stöd för mobilitet i utbildningssyfte. Mobilitetsutbyten och samarbete mellan personer och organisationer från dessa områden och tredjeländer, framför allt deras grannländer, bör främjas. Sådana åtgärder bör övervakas och utvärderas regelbundet.

| (46) | Enligt rådets beslut 2013/755/EU (22) är enskilda personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. De begränsningar som uppkommer genom att dessa länder och territorier är så avlägset belägna bör tas i beaktande vid genomförandet av programmet. Dessa länders och områdens deltagande i programmet bör övervakas och regelbundet utvärderas. |
| --- | --- |

(46)

Enligt rådets beslut 2013/755/EU (22) är enskilda personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. De begränsningar som uppkommer genom att dessa länder och territorier är så avlägset belägna bör tas i beaktande vid genomförandet av programmet. Dessa länders och områdens deltagande i programmet bör övervakas och regelbundet utvärderas.

| (47) | I enlighet med budgetförordningen bör kommissionen anta arbetsprogram och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammen bör fastställa de åtgärder som behövs för att de ska kunna genomföras, i överensstämmelse med programmets allmänna och specifika mål, urvals- och tilldelningskriterier för bidrag samt alla övriga inslag som krävs. Arbetsprogram och eventuella ändringar av dessa bör antas genom genomförandeakter i enlighet med granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med budgetförordningen bör kommissionen anta arbetsprogram och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammen bör fastställa de åtgärder som behövs för att de ska kunna genomföras, i överensstämmelse med programmets allmänna och specifika mål, urvals- och tilldelningskriterier för bidrag samt alla övriga inslag som krävs. Arbetsprogram och eventuella ändringar av dessa bör antas genom genomförandeakter i enlighet med granskningsförfarandet.

| (48) | För att bedöma framstegen med och eventuellt förbättra genomförandet av programmet bör kommissionen genomföra en interimsutvärdering av programmet. Den interimsutvärderingen bör åtföljas av en slututvärdering av programmet 2014–2020, och relevanta lärdomar från den utvärderingen bör också införlivas i interimsutvärderingen. Utöver en bedömning av programmets allmänna ändamålsenlighet och resultat är det särskilt viktigt att interimsutvärderingen omfattar en ingående bedömning av genomförandet av nya initiativ och av de inkluderings- och förenklingsåtgärder som införts. Kommissionen bör, när så är lämpligt och på grundval av interimsutvärderingen, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning. Kommissionen bör överlämna alla utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

(48)

För att bedöma framstegen med och eventuellt förbättra genomförandet av programmet bör kommissionen genomföra en interimsutvärdering av programmet. Den interimsutvärderingen bör åtföljas av en slututvärdering av programmet 2014–2020, och relevanta lärdomar från den utvärderingen bör också införlivas i interimsutvärderingen. Utöver en bedömning av programmets allmänna ändamålsenlighet och resultat är det särskilt viktigt att interimsutvärderingen omfattar en ingående bedömning av genomförandet av nya initiativ och av de inkluderings- och förenklingsåtgärder som införts. Kommissionen bör, när så är lämpligt och på grundval av interimsutvärderingen, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning. Kommissionen bör överlämna alla utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

| (49) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (23) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Därför bör bestämmelser som antas genom dithörande delegerade akter inte leda till en betydande ytterligare börda för medlemsstaterna. Övervakningskraven bör innefatta specifika, mätbara och realistiska indikatorer som kan mätas över tid som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(49)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (23) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Därför bör bestämmelser som antas genom dithörande delegerade akter inte leda till en betydande ytterligare börda för medlemsstaterna. Övervakningskraven bör innefatta specifika, mätbara och realistiska indikatorer som kan mätas över tid som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser.

| (50) | Lämplig utåtriktad verksamhet, med offentliggörande och spridning av de möjligheter och resultat som de insatser som stöds av programmet medför, bör säkerställas på lokal, nationell och europeisk nivå och bör ta hänsyn till de huvudsakliga målgrupperna inom områdena för utbildning, ungdom och idrott samt, i förekommande fall, ett brett urval av andra målgrupper, såsom yrkesvägledningstjänster och arbetsförmedlingar, kulturella organisationer, företag och stiftelser. Den utåtriktade verksamheten, offentliggörandet och spridningen bör utgå från alla de organ som genomför programmet och bör, i förekommande fall, stödjas av andra berörda parter. Dessutom bör kommissionen regelbundet under hela programmets livscykel samarbeta med ett brett spektrum av berörda parter, inbegripet organisationer som deltar i programmet, för att underlätta utbytet av god praxis och projektresultat och samla in synpunkter på programmet. De nationella programkontoren bör bjudas in att delta i den processen. |
| --- | --- |

(50)

Lämplig utåtriktad verksamhet, med offentliggörande och spridning av de möjligheter och resultat som de insatser som stöds av programmet medför, bör säkerställas på lokal, nationell och europeisk nivå och bör ta hänsyn till de huvudsakliga målgrupperna inom områdena för utbildning, ungdom och idrott samt, i förekommande fall, ett brett urval av andra målgrupper, såsom yrkesvägledningstjänster och arbetsförmedlingar, kulturella organisationer, företag och stiftelser. Den utåtriktade verksamheten, offentliggörandet och spridningen bör utgå från alla de organ som genomför programmet och bör, i förekommande fall, stödjas av andra berörda parter. Dessutom bör kommissionen regelbundet under hela programmets livscykel samarbeta med ett brett spektrum av berörda parter, inbegripet organisationer som deltar i programmet, för att underlätta utbytet av god praxis och projektresultat och samla in synpunkter på programmet. De nationella programkontoren bör bjudas in att delta i den processen.

| (51) | För att säkerställa mer effektiv kommunikation med den breda allmänheten och starkare synergier mellan de kommunikationsinsatser som vidtas på kommissionens initiativ bör de finansiella medel som anslås för kommunikationsinsatser enligt denna förordning också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar berör målen för programmet. |
| --- | --- |

(51)

För att säkerställa mer effektiv kommunikation med den breda allmänheten och starkare synergier mellan de kommunikationsinsatser som vidtas på kommissionens initiativ bör de finansiella medel som anslås för kommunikationsinsatser enligt denna förordning också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar berör målen för programmet.

| (52) | För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av denna förordning bör programmet i största möjliga mån använda befintliga genomförandemekanismer. Genomförandet av programmet bör därför överlåtas till kommissionen och till de nationella programkontoren. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de nationella programkontoren vara samma som de som utsetts för förvaltningen av programmet 2014–2020. Räckvidden av förhandsbedömningen av efterlevnad bör begränsas till krav som är nya och specifika för programmet, såvida inget annat är motiverat, till exempel vid allvarliga brister eller undermåliga resultat vad gäller det nationella programkontoret i fråga. |
| --- | --- |

(52)

För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av denna förordning bör programmet i största möjliga mån använda befintliga genomförandemekanismer. Genomförandet av programmet bör därför överlåtas till kommissionen och till de nationella programkontoren. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de nationella programkontoren vara samma som de som utsetts för förvaltningen av programmet 2014–2020. Räckvidden av förhandsbedömningen av efterlevnad bör begränsas till krav som är nya och specifika för programmet, såvida inget annat är motiverat, till exempel vid allvarliga brister eller undermåliga resultat vad gäller det nationella programkontoret i fråga.

| (53) | I syfte att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och rättssäkerhet i varje medlemsstat eller tredjeland som är associerat till programmet bör varje nationell myndighet utse ett oberoende revisionsorgan. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de oberoende revisionsorganen vara samma som de som utsetts enligt programmet 2014–2020. |
| --- | --- |

(53)

I syfte att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och rättssäkerhet i varje medlemsstat eller tredjeland som är associerat till programmet bör varje nationell myndighet utse ett oberoende revisionsorgan. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de oberoende revisionsorganen vara samma som de som utsetts enligt programmet 2014–2020.

| (54) | Medlemsstaterna bör sträva efter att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder som kan försvåra tillgången till programmet eller hindra att programmet fungerar väl. Detta inbegriper att, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa problem som skapar svårigheter att få visering och uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

(54)

Medlemsstaterna bör sträva efter att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder som kan försvåra tillgången till programmet eller hindra att programmet fungerar väl. Detta inbegriper att, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa problem som skapar svårigheter att få visering och uppehållstillstånd.

| (55) | Systemet för resultatrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och för utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå. Sådana uppgifter ska meddelas till kommissionen på ett sätt som är förenligt med relevanta bestämmelser om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

(55)

Systemet för resultatrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och för utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå. Sådana uppgifter ska meddelas till kommissionen på ett sätt som är förenligt med relevanta bestämmelser om skydd av personuppgifter.

| (56) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(56)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24).

| (57) | I syfte att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör förenklade bidrag i form av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser användas i största möjliga utsträckning. Förenklade bidrag för att stödja insatser för mobilitet i utbildningssyfte inom ramen för programmet, som fastställts av kommissionen, bör ta kostnaderna för boende och uppehälle i värdlandet i beaktande. Kommissionen och de nationella programkontoren i de utsändande länderna bör ha möjlighet att anpassa dessa bidrag på grundval av objektiva kriterier, särskilt för att säkerställa tillgång för personer med begränsade möjligheter. I enlighet med nationell rätt bör medlemsstaterna också uppmuntras att låta dessa bidrag vara befriade från skatter och sociala avgifter; bidrag som offentliga eller privata rättsliga enheter tilldelar enskilda personer bör behandlas på samma sätt. |
| --- | --- |

(57)

I syfte att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör förenklade bidrag i form av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser användas i största möjliga utsträckning. Förenklade bidrag för att stödja insatser för mobilitet i utbildningssyfte inom ramen för programmet, som fastställts av kommissionen, bör ta kostnaderna för boende och uppehälle i värdlandet i beaktande. Kommissionen och de nationella programkontoren i de utsändande länderna bör ha möjlighet att anpassa dessa bidrag på grundval av objektiva kriterier, särskilt för att säkerställa tillgång för personer med begränsade möjligheter. I enlighet med nationell rätt bör medlemsstaterna också uppmuntras att låta dessa bidrag vara befriade från skatter och sociala avgifter; bidrag som offentliga eller privata rättsliga enheter tilldelar enskilda personer bör behandlas på samma sätt.

| (58) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (25) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (26), (Euratom, EG) nr 2185/96 (27) och (EU) 2017/1939 (28) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (29). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (25) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (26), (Euratom, EG) nr 2185/96 (27) och (EU) 2017/1939 (28) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (29). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (59) | Det måste säkerställas att de insatser som genomförs inom ramen för programmet, inbegripet de som inte är av transnationell eller internationell karaktär, kompletterar och är samstämmiga med medlemsstaternas verksamhet och annan verksamhet i unionen, särskilt de som rör utbildning, kultur och media, ungdomsfrågor och solidaritet, sysselsättning och social inkludering, forskning och innovation, näringsliv och företagande, digital politik, jordbruk och landsbygdsutveckling med tonvikt på unga lantbrukare, miljö och klimat, sammanhållning, regionalpolitik, migration, säkerhet samt internationellt samarbete och utveckling. |
| --- | --- |

(59)

Det måste säkerställas att de insatser som genomförs inom ramen för programmet, inbegripet de som inte är av transnationell eller internationell karaktär, kompletterar och är samstämmiga med medlemsstaternas verksamhet och annan verksamhet i unionen, särskilt de som rör utbildning, kultur och media, ungdomsfrågor och solidaritet, sysselsättning och social inkludering, forskning och innovation, näringsliv och företagande, digital politik, jordbruk och landsbygdsutveckling med tonvikt på unga lantbrukare, miljö och klimat, sammanhållning, regionalpolitik, migration, säkerhet samt internationellt samarbete och utveckling.

| (60) | Även om regelverket enligt programmet 2014–2020 tillät medlemsstaterna och regionerna att skapa synergier under programplaneringsperioden 2014–2020 mellan det programmet och andra unionsinstrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som även stödjer en kvalitativ utveckling på utbildningsområdet och inom ungdomsverksamheten i unionen, har den potentialen hittills varit underutnyttjad, vilket således begränsar de systemiska effekterna av projekt och inverkan på politiken. Ändamålsenlig kommunikation och samarbete bör äga rum på nationell nivå mellan de nationella organ som ansvarar för förvaltningen av dessa instrument för att maximera deras respektive inverkan. Programmet bör möjliggöra ett aktivt samarbete med dessa instrument, i synnerhet för att i förekommande fall säkerställa att tillräckliga ekonomiska stödåtgärder införs för att stödja personer med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

(60)

Även om regelverket enligt programmet 2014–2020 tillät medlemsstaterna och regionerna att skapa synergier under programplaneringsperioden 2014–2020 mellan det programmet och andra unionsinstrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som även stödjer en kvalitativ utveckling på utbildningsområdet och inom ungdomsverksamheten i unionen, har den potentialen hittills varit underutnyttjad, vilket således begränsar de systemiska effekterna av projekt och inverkan på politiken. Ändamålsenlig kommunikation och samarbete bör äga rum på nationell nivå mellan de nationella organ som ansvarar för förvaltningen av dessa instrument för att maximera deras respektive inverkan. Programmet bör möjliggöra ett aktivt samarbete med dessa instrument, i synnerhet för att i förekommande fall säkerställa att tillräckliga ekonomiska stödåtgärder införs för att stödja personer med begränsade möjligheter.

| (61) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan programmet och andra unionsprogram, inklusive de fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering inom en insats från programmet och ett annat unionsprogram, förutsatt att den kumulativa finansieringen inte överstiger de totala stödberättigande kostnaderna för insatsen. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt för programmet och ett annat unionsprogram. |
| --- | --- |

(61)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan programmet och andra unionsprogram, inklusive de fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering inom en insats från programmet och ett annat unionsprogram, förutsatt att den kumulativa finansieringen inte överstiger de totala stödberättigande kostnaderna för insatsen. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt för programmet och ett annat unionsprogram.

| (62) | För eventuell nödvändig anpassning till utvecklingen på de relevanta områdena, och för att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilaga I till denna förordning genom att göra tillägg till beskrivningen av programmets insatser och att ändra bilaga II till denna förordning med avseende på programmets resultatindikatorer samt att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(62)

För eventuell nödvändig anpassning till utvecklingen på de relevanta områdena, och för att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilaga I till denna förordning genom att göra tillägg till beskrivningen av programmets insatser och att ändra bilaga II till denna förordning med avseende på programmets resultatindikatorer samt att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (63) | Ett korrekt slutförande av programmet 2014–2020 bör säkerställas, särskilt när det gäller sådana fleråriga arrangemang för förvaltning av det programmet som fortsätter att löpa, exempelvis finansiering av tekniskt och administrativt bistånd. Från och med den 1 januari 2021 bör det tekniska och administrativa biståndet vid behov säkerställa förvaltningen av insatser enligt programmet 2014–2020 som inte slutförts senast den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(63)

Ett korrekt slutförande av programmet 2014–2020 bör säkerställas, särskilt när det gäller sådana fleråriga arrangemang för förvaltning av det programmet som fortsätter att löpa, exempelvis finansiering av tekniskt och administrativt bistånd. Från och med den 1 januari 2021 bör det tekniska och administrativa biståndet vid behov säkerställa förvaltningen av insatser enligt programmet 2014–2020 som inte slutförts senast den 31 december 2020.

| (64) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Denna förordning syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och att främja tillämpningen av artiklarna 21 och 23 i stadgan. I enlighet med artikel 13 i stadgan bör det också säkerställas att den akademiska friheten respekteras av de länder som mottar medel enligt programmet. |
| --- | --- |

(64)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Denna förordning syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och att främja tillämpningen av artiklarna 21 och 23 i stadgan. I enlighet med artikel 13 i stadgan bör det också säkerställas att den akademiska friheten respekteras av de länder som mottar medel enligt programmet.

| (65) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. När unionens bidrag ges i form av enhetsbelopp, enhetskostnader eller schablonsatser bör storleken på det ekonomiska stödet regelbundet ses över och vid behov justeras i enlighet med budgetförordningen, i förekommande fall med beaktande av kostnaderna för boende och uppehälle i värdlandet och resekostnaderna. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. |
| --- | --- |

(65)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. När unionens bidrag ges i form av enhetsbelopp, enhetskostnader eller schablonsatser bör storleken på det ekonomiska stödet regelbundet ses över och vid behov justeras i enlighet med budgetförordningen, i förekommande fall med beaktande av kostnaderna för boende och uppehälle i värdlandet och resekostnaderna. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget.

| (66) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I enlighet med artikel 193.4 i den förordningen är kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in inte heller stödberättigande för unionsfinansiering när det gäller administrationsbidrag och i ett sådant fall ska bidragsöverenskommelsen undertecknas inom fyra månader från det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I enlighet med artikel 193.4 i den förordningen är kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in inte heller stödberättigande för unionsfinansiering när det gäller administrationsbidrag och i ett sådant fall ska bidragsöverenskommelsen undertecknas inom fyra månader från det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in.

| (67) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av programmets transnationella karaktär, den stora omfattningen och den breda geografiska räckvidden av de verksamheter för mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som finansieras, dess inverkan på tillgången till mobilitet i utbildningssyfte och mer allmänt på integrationen i unionen, samt programmets förstärkta internationella dimension, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av programmets transnationella karaktär, den stora omfattningen och den breda geografiska räckvidden av de verksamheter för mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som finansieras, dess inverkan på tillgången till mobilitet i utbildningssyfte och mer allmänt på integrationen i unionen, samt programmets förstärkta internationella dimension, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (68) | Förordning (EU) nr 1288/2013 bör därför upphävas med verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(68)

Förordning (EU) nr 1288/2013 bör därför upphävas med verkan från och med den 1 januari 2021.

| (69) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(69)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas Erasmus+, programmet för unionens insatser på områdena för utbildning, ungdom och idrott (programmet) under löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

programmet

Den fastställer målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | livslångt lärande: allt lärande, antingen det rör sig om formellt lärande, icke-formellt lärande eller informellt lärande, under hela livet och som leder till förbättrade eller uppdaterade kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder eller samhällsdeltagande ur ett personligt, medborgerligt, kulturellt, samhälleligt eller arbetsrelaterat perspektiv, inklusive tillhandahållandet av rådgivning och vägledning; detta innefattar förskoleverksamhet och barnomsorg, allmän utbildning, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning, ungdomsarbete och andra lärandemiljöer utanför den formella utbildningen, och det främjar vanligtvis sektorsövergripande samarbete och flexibla utbildningsvägar. |
| --- | --- |

1.

livslångt lärande: allt lärande, antingen det rör sig om formellt lärande, icke-formellt lärande eller informellt lärande, under hela livet och som leder till förbättrade eller uppdaterade kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder eller samhällsdeltagande ur ett personligt, medborgerligt, kulturellt, samhälleligt eller arbetsrelaterat perspektiv, inklusive tillhandahållandet av rådgivning och vägledning; detta innefattar förskoleverksamhet och barnomsorg, allmän utbildning, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning, ungdomsarbete och andra lärandemiljöer utanför den formella utbildningen, och det främjar vanligtvis sektorsövergripande samarbete och flexibla utbildningsvägar.

livslångt lärande

| 2. | mobilitet i utbildningssyfte: att flytta fysiskt till ett annat land än bosättningslandet för studier, utbildning eller icke-formellt eller informellt lärande. |
| --- | --- |

2.

mobilitet i utbildningssyfte: att flytta fysiskt till ett annat land än bosättningslandet för studier, utbildning eller icke-formellt eller informellt lärande.

mobilitet i utbildningssyfte

| 3. | virtuellt lärande: förvärvande av kunskaper, färdigheter och kompetenser genom användning av informations- och kommunikationstekniska verktyg som möjliggör en meningsfull transnationell eller internationell lärandeerfarenhet för deltagarna. |
| --- | --- |

3.

virtuellt lärande: förvärvande av kunskaper, färdigheter och kompetenser genom användning av informations- och kommunikationstekniska verktyg som möjliggör en meningsfull transnationell eller internationell lärandeerfarenhet för deltagarna.

virtuellt lärande

| 4. | icke-formellt lärande: lärande som äger rum utanför den formella utbildningen och lärande genom planerad verksamhet vad gäller mål och tid för lärande och där det finns visst stöd till lärandet. |
| --- | --- |

4.

icke-formellt lärande: lärande som äger rum utanför den formella utbildningen och lärande genom planerad verksamhet vad gäller mål och tid för lärande och där det finns visst stöd till lärandet.

icke-formellt lärande

| 5. | informellt lärande: lärande till följd av dagliga aktiviteter och upplevelser som inte är organiserade eller strukturerade vad gäller mål, tid eller lärandestöd; det kan vara oavsiktligt ur den lärandes perspektiv. |
| --- | --- |

5.

informellt lärande: lärande till följd av dagliga aktiviteter och upplevelser som inte är organiserade eller strukturerade vad gäller mål, tid eller lärandestöd; det kan vara oavsiktligt ur den lärandes perspektiv.

informellt lärande

| 6. | unga: personer mellan 13 och 30 år. |
| --- | --- |

6.

unga: personer mellan 13 och 30 år.

unga

| 7. | idrott på gräsrotsnivå: fysisk fritidsaktivitet som utövas regelbundet på icke-professionell nivå av människor i alla åldrar i hälsosyfte, utbildningssyfte eller socialt syfte. |
| --- | --- |

7.

idrott på gräsrotsnivå: fysisk fritidsaktivitet som utövas regelbundet på icke-professionell nivå av människor i alla åldrar i hälsosyfte, utbildningssyfte eller socialt syfte.

idrott på gräsrotsnivå

| 8. | student inom högre utbildning: en person som är inskriven vid ett lärosäte, inbegripet för en kort utbildning, på kandidatnivå, masternivå eller doktorandnivå eller motsvarande, eller en person som nyligen har utexaminerats från ett sådant lärosäte. |
| --- | --- |

8.

student inom högre utbildning: en person som är inskriven vid ett lärosäte, inbegripet för en kort utbildning, på kandidatnivå, masternivå eller doktorandnivå eller motsvarande, eller en person som nyligen har utexaminerats från ett sådant lärosäte.

student inom högre utbildning

| 9. | personal: en person som antingen yrkesmässigt eller på frivillig grund är involverad i utbildning eller icke-formellt lärande på alla nivåer, vilket omfattar professorer, lärare inklusive förskollärare, utbildare, skolledare, ungdomsarbetare, idrottspersonal, förskole- och barnomsorgspersonal, personal som inte undervisar och andra yrkesutövare som regelbundet främjar lärande. |
| --- | --- |

9.

personal: en person som antingen yrkesmässigt eller på frivillig grund är involverad i utbildning eller icke-formellt lärande på alla nivåer, vilket omfattar professorer, lärare inklusive förskollärare, utbildare, skolledare, ungdomsarbetare, idrottspersonal, förskole- och barnomsorgspersonal, personal som inte undervisar och andra yrkesutövare som regelbundet främjar lärande.

personal

| 10. | idrottspersonal: en person som är involverad i undervisning, träning och ledning av ett idrottslag eller enskilda idrottsutövare, antingen på betald eller frivillig basis. |
| --- | --- |

10.

idrottspersonal: en person som är involverad i undervisning, träning och ledning av ett idrottslag eller enskilda idrottsutövare, antingen på betald eller frivillig basis.

idrottspersonal

| 11. | yrkesstuderande: en person som är inskriven inom ett program för grundläggande yrkesutbildning eller yrkesinriktad fortbildning, på alla nivåer från sekundär till eftergymnasial nivå, eller en person som nyligen har utexaminerats eller erhållit kvalifikationer från ett sådant program. |
| --- | --- |

11.

yrkesstuderande: en person som är inskriven inom ett program för grundläggande yrkesutbildning eller yrkesinriktad fortbildning, på alla nivåer från sekundär till eftergymnasial nivå, eller en person som nyligen har utexaminerats eller erhållit kvalifikationer från ett sådant program.

yrkesstuderande

| 12. | skolelev: en person som är inskriven vid en läroanstalt som tillhandahåller allmän utbildning på någon, eller alla, nivåer från förskoleverksamhet och barnomsorg till gymnasieutbildning, eller en person som fått sin skolutbildning utanför en läroanstalt och som de nationella myndigheterna anser vara berättigad att delta i programmet på deras respektive territorier. |
| --- | --- |

12.

skolelev: en person som är inskriven vid en läroanstalt som tillhandahåller allmän utbildning på någon, eller alla, nivåer från förskoleverksamhet och barnomsorg till gymnasieutbildning, eller en person som fått sin skolutbildning utanför en läroanstalt och som de nationella myndigheterna anser vara berättigad att delta i programmet på deras respektive territorier.

skolelev

| 13. | vuxenutbildning: alla former av icke-yrkesinriktad utbildning för vuxna efter avslutad grundutbildning, antingen den är formell, icke-formell eller informell. |
| --- | --- |

13.

vuxenutbildning: alla former av icke-yrkesinriktad utbildning för vuxna efter avslutad grundutbildning, antingen den är formell, icke-formell eller informell.

vuxenutbildning

| 14. | tredjeland: ett land som inte är medlemsstat. |
| --- | --- |

14.

tredjeland: ett land som inte är medlemsstat.

tredjeland

| 15. | partnerskap: ett avtal mellan en grupp läroanstalter eller organisationer om att genomföra gemensam verksamhet och gemensamma projekt. |
| --- | --- |

15.

partnerskap: ett avtal mellan en grupp läroanstalter eller organisationer om att genomföra gemensam verksamhet och gemensamma projekt.

partnerskap

| 16. | Erasmus Mundus
  gemensamma masterexamen: ett integrerat utbildningsprogram som erbjuds av minst två lärosäten och som ger ett enda examensbevis eller flera examensbevis, utfärdade och undertecknade av samtliga deltagande lärosäten gemensamt och officiellt erkända i de länder där de deltagande lärosätena är belägna. |
| --- | --- |

16.

Erasmus Mundus
  gemensamma masterexamen: ett integrerat utbildningsprogram som erbjuds av minst två lärosäten och som ger ett enda examensbevis eller flera examensbevis, utfärdade och undertecknade av samtliga deltagande lärosäten gemensamt och officiellt erkända i de länder där de deltagande lärosätena är belägna.

Erasmus Mundus

gemensamma masterexamen

| 17. | internationell: verksamhet som omfattar minst ett tredjeland som inte är associerat till programmet. |
| --- | --- |

17.

internationell: verksamhet som omfattar minst ett tredjeland som inte är associerat till programmet.

internationell

| 18. | virtuellt samarbete: alla former av samarbete med hjälp av informations- och kommunikationstekniska verktyg för att underlätta och stödja relevanta insatser inom programmet. |
| --- | --- |

18.

virtuellt samarbete: alla former av samarbete med hjälp av informations- och kommunikationstekniska verktyg för att underlätta och stödja relevanta insatser inom programmet.

virtuellt samarbete

| 19. | lärosäte: en läroanstalt som i enlighet med nationell rätt eller praxis utfärdar erkända examina eller andra erkända tertiära kvalifikationer, oavsett vilken beteckning inrättningen har, eller en jämförbar läroanstalt på tertiär nivå som enligt nationella myndigheter är behörig att delta i programmet på deras respektive territorier. |
| --- | --- |

19.

lärosäte: en läroanstalt som i enlighet med nationell rätt eller praxis utfärdar erkända examina eller andra erkända tertiära kvalifikationer, oavsett vilken beteckning inrättningen har, eller en jämförbar läroanstalt på tertiär nivå som enligt nationella myndigheter är behörig att delta i programmet på deras respektive territorier.

lärosäte

| 20. | transnationell: avser varje insats som omfattar minst två länder som antingen är medlemsstater eller tredjeländer som är associerade till programmet. |
| --- | --- |

20.

transnationell: avser varje insats som omfattar minst två länder som antingen är medlemsstater eller tredjeländer som är associerade till programmet.

transnationell

| 21. | ungdomsverksamhet: en verksamhet utanför den formella utbildningen som utförs av informella grupper av unga eller ungdomsorganisationer och som utmärks av en icke-formell eller informell utbildningsstrategi. |
| --- | --- |

21.

ungdomsverksamhet: en verksamhet utanför den formella utbildningen som utförs av informella grupper av unga eller ungdomsorganisationer och som utmärks av en icke-formell eller informell utbildningsstrategi.

ungdomsverksamhet

| 22. | ungdomsarbetare: en person som antingen yrkesmässigt eller på frivillig grund är involverad i icke-formellt lärande, och som stöder unga i deras sociopedagogiska och yrkesmässiga utveckling och kompetensutveckling; detta innefattar personer som planerar, styr, samordnar och genomför verksamhet på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

22.

ungdomsarbetare: en person som antingen yrkesmässigt eller på frivillig grund är involverad i icke-formellt lärande, och som stöder unga i deras sociopedagogiska och yrkesmässiga utveckling och kompetensutveckling; detta innefattar personer som planerar, styr, samordnar och genomför verksamhet på ungdomsområdet.

ungdomsarbetare

| 23. | EU:s ungdomsdialog: dialogen mellan unga och ungdomsorganisationer och politiskt ansvariga och beslutsfattare samt experter, forskare och andra aktörer i det civila samhället, enligt vad som är lämpligt; den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflexioner och samråd om prioriteringar och alla områden av betydelse för unga. |
| --- | --- |

23.

EU:s ungdomsdialog: dialogen mellan unga och ungdomsorganisationer och politiskt ansvariga och beslutsfattare samt experter, forskare och andra aktörer i det civila samhället, enligt vad som är lämpligt; den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflexioner och samråd om prioriteringar och alla områden av betydelse för unga.

EU:s ungdomsdialog

| 24. | rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte har rättskapacitet som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

24.

rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte har rättskapacitet som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen.

rättslig enhet

| 25. | personer med begränsade möjligheter: personer som av ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska eller hälsomässiga skäl, på grund av sin migrantbakgrund, eller av skäl såsom funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter eller av andra skäl, inbegripet ett skäl som skulle kunna ge upphov till diskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, möter hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till de möjligheter som erbjuds genom programmet. |
| --- | --- |

25.

personer med begränsade möjligheter: personer som av ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska eller hälsomässiga skäl, på grund av sin migrantbakgrund, eller av skäl såsom funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter eller av andra skäl, inbegripet ett skäl som skulle kunna ge upphov till diskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, möter hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till de möjligheter som erbjuds genom programmet.

personer med begränsade möjligheter

| 26. | nationell myndighet: en eller flera myndigheter som på nationell nivå ansvarar för att övervaka och utöva tillsyn över förvaltningen av programmet i en medlemsstat eller i ett tredjeland som är associerat till programmet. |
| --- | --- |

26.

nationell myndighet: en eller flera myndigheter som på nationell nivå ansvarar för att övervaka och utöva tillsyn över förvaltningen av programmet i en medlemsstat eller i ett tredjeland som är associerat till programmet.

nationell myndighet

| 27. | nationellt programkontor: ett eller flera organ som ansvarar för att förvalta genomförandet av programmet på nationell nivå i en medlemsstat eller i ett tredjeland som är associerat till programmet. |
| --- | --- |

27.

nationellt programkontor: ett eller flera organ som ansvarar för att förvalta genomförandet av programmet på nationell nivå i en medlemsstat eller i ett tredjeland som är associerat till programmet.

nationellt programkontor

| 28. | ny organisation: en organisation eller institution som inte tidigare har fått stöd i en viss typ av insats som stöds av programmet eller programmet 2014–2020, varken som samordnare eller som partner. |
| --- | --- |

28.

ny organisation: en organisation eller institution som inte tidigare har fått stöd i en viss typ av insats som stöds av programmet eller programmet 2014–2020, varken som samordnare eller som partner.

ny organisation

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål är att genom livslångt lärande stödja människors utbildningsmässiga, yrkesmässiga och personliga utveckling på områdena för utbildning, ungdom och idrott, i och utanför Europa, och därigenom bidra till hållbar tillväxt, arbetstillfällen av god kvalitet och social sammanhållning, till att stimulera innovation och till att stärka den europeiska identiteten och ett aktivt medborgarskap. Programmet är ett viktigt instrument i arbetet med att skapa ett europeiskt område för utbildning och det stöder genomförandet av det europeiska strategiska samarbetet på utbildningsområdet, inbegripet dess underliggande sektorsspecifika målsättningar, stärker det ungdomspolitiska samarbetet inom ramen för EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 och utvecklar en europeisk dimension inom idrotten.

2.   Programmets specifika mål är att främja

| a) | enskilda personers och gruppers mobilitet i utbildningssyfte, och samarbete, kvalitet, inkludering och jämlikhet, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

a)

enskilda personers och gruppers mobilitet i utbildningssyfte, och samarbete, kvalitet, inkludering och jämlikhet, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet,

| b) | ungas mobilitet i utbildningssyfte inom icke-formell och informell utbildning och ungas aktiva deltagande, och samarbete, kvalitet, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på ungdomsområdet, |
| --- | --- |

b)

ungas mobilitet i utbildningssyfte inom icke-formell och informell utbildning och ungas aktiva deltagande, och samarbete, kvalitet, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på ungdomsområdet,

| c) | mobilitet i utbildningssyfte för idrottspersonal, och samarbete, kvalitet, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet. |
| --- | --- |

c)

mobilitet i utbildningssyfte för idrottspersonal, och samarbete, kvalitet, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet.

3.   Programmets mål ska eftersträvas genom följande tre programområden som främst är av antingen transnationell eller internationell karaktär:

| a) | Mobilitet i utbildningssyfte (programområde 1). |
| --- | --- |

a)

Mobilitet i utbildningssyfte (programområde 1).

| b) | Samarbete mellan organisationer och institutioner (programområde 2). |
| --- | --- |

b)

Samarbete mellan organisationer och institutioner (programområde 2).

| c) | Stöd till politikutveckling och samarbete (programområde 3). |
| --- | --- |

c)

Stöd till politikutveckling och samarbete (programområde 3).

Programmets mål ska också eftersträvas genom Jean Monnet-insatser enligt artikel 8.

De insatser som stöds inom ramen för programmet anges i kapitlen II (utbildning), III (ungdom) och IV (idrott). Beskrivningen av dessa insatser återfinns i bilaga I. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 med avseende på att ändra den bilagan genom att, vid behov, göra tillägg till beskrivningen av insatserna, för anpassning till utvecklingen på relevanta områden.

Artikel 4

Europeiskt mervärde

1.   Programmet ska enbart stödja de insatser och den verksamhet som har ett potentiellt europeiskt mervärde och bidrar till uppnåendet av programmets mål som fastställs i artikel 3.

2.   Det europeiska mervärdet av programmets insatser och verksamhet ska exempelvis säkerställas genom deras

| a) | transnationella karaktär, särskilt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som syftar till att åstadkomma en varaktig systemeffekt, |
| --- | --- |

a)

transnationella karaktär, särskilt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete som syftar till att åstadkomma en varaktig systemeffekt,

| b) | komplementaritet och synergier med andra program och politiska mål på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå, |
| --- | --- |

b)

komplementaritet och synergier med andra program och politiska mål på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå,

| c) | bidrag till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. |
| --- | --- |

c)

bidrag till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande.

KAPITEL II

UTBILDNING

Artikel 5

Programområde 1
  Mobilitet i utbildningssyfte

1.   På utbildningsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 1:

| a) | Mobilitet i utbildningssyfte för studenter och personal inom högre utbildning. |
| --- | --- |

a)

Mobilitet i utbildningssyfte för studenter och personal inom högre utbildning.

| b) | Mobilitet i utbildningssyfte för studenter och personal inom yrkesutbildning. |
| --- | --- |

b)

Mobilitet i utbildningssyfte för studenter och personal inom yrkesutbildning.

| c) | Mobilitet i utbildningssyfte för skolelever och skolpersonal. |
| --- | --- |

c)

Mobilitet i utbildningssyfte för skolelever och skolpersonal.

| d) | Mobilitet i utbildningssyfte för vuxenstuderande och personal inom vuxenutbildning. |
| --- | --- |

d)

Mobilitet i utbildningssyfte för vuxenstuderande och personal inom vuxenutbildning.

2.   Mobilitet i utbildningssyfte enligt denna artikel kan kompletteras med virtuellt lärande och åtgärder som språkstöd, förberedande besök, utbildning och virtuellt samarbete. Mobilitet i utbildningssyfte kan ersättas av virtuellt lärande för personer som inte kan delta i mobilitet i utbildningssyfte.

Artikel 6

Programområde 2
  Samarbete mellan organisationer och institutioner

På utbildningsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 2:

| a) | Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet. |
| --- | --- |

a)

Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet.

| b) | Partnerskap för spetskompetens, i synnerhet Europauniversitet, plattformar för yrkeskunskapscentrum och Erasmus Mundus gemensamma masterprogram. |
| --- | --- |

b)

Partnerskap för spetskompetens, i synnerhet Europauniversitet, plattformar för yrkeskunskapscentrum och Erasmus Mundus gemensamma masterprogram.

| c) | Partnerskap för innovation för att öka Europas innovationskapacitet. |
| --- | --- |

c)

Partnerskap för innovation för att öka Europas innovationskapacitet.

| d) | Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete, inbegripet stödtjänster för eTwinning och webbplattformen för vuxenutbildning i Europa samt verktyg för att underlätta mobilitet i utbildningssyfte, inbegripet det europeiska studentkortet. |
| --- | --- |

d)

Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete, inbegripet stödtjänster för eTwinning och webbplattformen för vuxenutbildning i Europa samt verktyg för att underlätta mobilitet i utbildningssyfte, inbegripet det europeiska studentkortet.

Artikel 7

Programområde 3
  Stöd till politikutveckling och samarbete

På utbildningsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 3:

| a) | Förberedandet och genomförandet av unionens allmänna och sektorsspecifika politiska målsättningar på utbildningsområdet, inbegripet med stöd av Eurydice-nätverket eller andra relevanta organisationers verksamhet och stödet till Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

a)

Förberedandet och genomförandet av unionens allmänna och sektorsspecifika politiska målsättningar på utbildningsområdet, inbegripet med stöd av Eurydice-nätverket eller andra relevanta organisationers verksamhet och stödet till Bolognaprocessen.

| b) | Unionsverktyg och unionsåtgärder som främjar kvaliteten och öppenheten i fråga om kompetenser, färdigheter och kvalifikationer och erkännandet av dessa (30). |
| --- | --- |

b)

Unionsverktyg och unionsåtgärder som främjar kvaliteten och öppenheten i fråga om kompetenser, färdigheter och kvalifikationer och erkännandet av dessa (30).

30

| c) | Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet unionsomfattande nätverk, europeiska organisationer och internationella organisationer på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

c)

Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet unionsomfattande nätverk, europeiska organisationer och internationella organisationer på utbildningsområdet.

| d) | Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet.

| e) | Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik. |
| --- | --- |

e)

Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik.

| f) | Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik och om programmet. |
| --- | --- |

f)

Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik och om programmet.

Artikel 8

Jean Monnet-insatser

Programmet ska stödja undervisning, lärande, forskning och debatter om frågor som rör europeisk integration, inbegripet om unionens framtida utmaningar och möjligheter, med hjälp av följande insatser:

| a) | Jean Monnet-insatser inom högre utbildning. |
| --- | --- |

a)

Jean Monnet-insatser inom högre utbildning.

| b) | Jean Monnet-insatser på andra utbildningsområden. |
| --- | --- |

b)

Jean Monnet-insatser på andra utbildningsområden.

| c) | Stöd till följande institutioner med europeisk målsättning: Europeiska universitetsinstitutet i Florens, inbegripet dess skola för europeiska och gränsöverskridande styrelseformer; Europeiska högskolan (i Brygge och Natolin); Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht; Europeiska rättsakademin i Trier; Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd i Odense; och Internationella centrumet för Europautbildning i Nice. |
| --- | --- |

c)

Stöd till följande institutioner med europeisk målsättning: Europeiska universitetsinstitutet i Florens, inbegripet dess skola för europeiska och gränsöverskridande styrelseformer; Europeiska högskolan (i Brygge och Natolin); Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht; Europeiska rättsakademin i Trier; Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd i Odense; och Internationella centrumet för Europautbildning i Nice.

KAPITEL III

UNGDOM

Artikel 9

Programområde 1
  Mobilitet i utbildningssyfte

1.   På ungdomsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 1:

| a) | Ungas mobilitet i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

a)

Ungas mobilitet i utbildningssyfte.

| b) | Ungdomsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Ungdomsverksamhet.

| c) | DiscoverEU-verksamhet. |
| --- | --- |

c)

DiscoverEU-verksamhet.

| d) | Mobilitet i utbildningssyfte för ungdomsarbetare. |
| --- | --- |

d)

Mobilitet i utbildningssyfte för ungdomsarbetare.

2.   Insatserna enligt punkt 1 kan kompletteras med virtuellt lärande och åtgärder som språkstöd, förberedande besök, utbildning och virtuellt samarbete. Mobilitet i utbildningssyfte kan ersättas av virtuellt lärande för personer som inte kan delta i mobilitet i utbildningssyfte.

Artikel 10

Programområde 2
  Samarbete mellan organisationer och institutioner

På ungdomsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 2:

| a) | Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet. |
| --- | --- |

a)

Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet.

| b) | Partnerskap för innovation för att öka Europas innovationskapacitet. |
| --- | --- |

b)

Partnerskap för innovation för att öka Europas innovationskapacitet.

| c) | Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Användarvänliga onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete.

Artikel 11

Programområde 3
  Stöd till politikutveckling och samarbete

På ungdomsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 3:

| a) | Förberedande och genomförande av unionens politiska målsättningar på ungdomsområdet, med stöd, i förekommande fall, av wikinätverket för ungdomsfrågor. |
| --- | --- |

a)

Förberedande och genomförande av unionens politiska målsättningar på ungdomsområdet, med stöd, i förekommande fall, av wikinätverket för ungdomsfrågor.

| b) | Unionsverktyg och unionsåtgärder för att främja kvaliteten och öppenheten i fråga om kompetenser och färdigheter och erkännandet av dessa, särskilt genom ungdomspasset. |
| --- | --- |

b)

Unionsverktyg och unionsåtgärder för att främja kvaliteten och öppenheten i fråga om kompetenser och färdigheter och erkännandet av dessa, särskilt genom ungdomspasset.

| c) | Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet unionsomfattande nätverk, europeiska organisationer och internationella organisationer på ungdomsområdet, EU:s ungdomsdialog och stöd till Europeiskt ungdomsforum. |
| --- | --- |

c)

Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet unionsomfattande nätverk, europeiska organisationer och internationella organisationer på ungdomsområdet, EU:s ungdomsdialog och stöd till Europeiskt ungdomsforum.

| d) | Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet, inbegripet stöd för Eurodesk-nätverket. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet, inbegripet stöd för Eurodesk-nätverket.

| e) | Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik. |
| --- | --- |

e)

Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik.

| f) | Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik samt om programmet. |
| --- | --- |

f)

Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik samt om programmet.

KAPITEL IV

IDROTT

Artikel 12

Programområde 1
  Mobilitet i utbildningssyfte

1.   På idrottsområdet ska programmet inom programområde 1 stödja mobilitet i utbildningssyfte för idrottspersonal.

2.   Mobilitet i utbildningssyfte enligt denna artikel kan kompletteras med virtuellt lärande och åtgärder som språkstöd, förberedande besök, utbildning och virtuellt samarbete. Mobilitet i utbildningssyfte kan ersättas av virtuellt lärande för personer som inte kan delta i mobilitet i utbildningssyfte.

Artikel 13

Programområde 2
  Samarbete mellan organisationer och institutioner

På idrottsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 2:

| a) | Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet. |
| --- | --- |

a)

Partnerskap för samarbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap som syftar till att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet.

| b) | Ideella idrottsevenemang som syftar till att ytterligare utveckla en europeisk dimension av idrotten och främja frågor av betydelse för gräsrotsidrotten. |
| --- | --- |

b)

Ideella idrottsevenemang som syftar till att ytterligare utveckla en europeisk dimension av idrotten och främja frågor av betydelse för gräsrotsidrotten.

Artikel 14

Programområde 3
  Stöd till politikutveckling och samarbete

På idrottsområdet ska programmet stödja följande insatser inom programområde 3:

| a) | Förberedande och genomförande av unionens politiska målsättningar på området idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

a)

Förberedande och genomförande av unionens politiska målsättningar på området idrott och fysisk aktivitet.

| b) | Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet europeiska organisationer och internationella organisationer på idrottsområdet. |
| --- | --- |

b)

Politisk dialog och samarbete med berörda parter, inbegripet europeiska organisationer och internationella organisationer på idrottsområdet.

| c) | Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som bidrar till ett högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet.

| d) | Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik. |
| --- | --- |

d)

Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik.

| e) | Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik samt om programmet. |
| --- | --- |

e)

Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik samt om programmet.

KAPITEL V

INKLUDERING

Artikel 15

Inkluderingsstrategi

Kommissionen ska senast den 29 november 2021 utarbeta en ram för inkluderingsåtgärder för att öka deltagandet bland personer med begränsade möjligheter samt en vägledning för genomförandet av sådana åtgärder. Den vägledningen ska uppdateras vid behov under programmets löptid. På grundval av ramen för inkluderingsåtgärder ska handlingsplaner för inkludering utarbetas och ingå i de nationella programkontorens arbetsprogram, varvid de specifika utmaningar som rör tillgången till programmet i nationella sammanhang särskilt ska beaktas. Kommissionen ska regelbundet övervaka genomförandet av dessa handlingsplaner för inkludering.

Artikel 16

Ekonomiska stödåtgärder för inkludering

1.   Kommissionen ska, i förekommande fall, säkerställa att ekonomiska stödåtgärder, inbegripet förfinansiering, införs för att underlätta deltagande för personer med begränsade möjligheter, särskilt de vars deltagande hindras av ekonomiska skäl. Objektiva kriterier ska ligga till grund för stödnivån.

2.   För att förbättra tillgången till programmet för personer med begränsade möjligheter och för att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet ska kommissionen, där så är nödvändigt, anpassa eller tillåta de nationella programkontoren att anpassa bidragen för att stödja mobilitet i utbildningssyfte inom ramen för programmet.

3.   Kostnader för åtgärder som underlättar eller stöder inkludering får inte utgöra grund för att avslå en ansökan inom ramen för programmet.

KAPITEL VI

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 17

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 24 574 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Till följd av den programspecifika justering som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska det belopp som anges i punkt 1 i den här artikeln höjas med ett ytterligare anslag på 1 700 000 000 EUR i 2018 års fasta priser såsom anges i bilaga II till den förordningen.

3.   Den preliminära fördelningen av det belopp som anges i punkt 1 ska vara följande:

| a) | 20 396 420 000 EUR, vilket utgör 83 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till de insatser på utbildningsområdet som avses i artiklarna 5–8, fördelat enligt följande:






  i) | Minst 7 057 161 320 EUR, vilket utgör 34,6 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 a och 6 a på området för högre utbildning. |
| --- | --- | --- |

a)

20 396 420 000 EUR, vilket utgör 83 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till de insatser på utbildningsområdet som avses i artiklarna 5–8, fördelat enligt följande:

i)

Minst 7 057 161 320 EUR, vilket utgör 34,6 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 a och 6 a på området för högre utbildning.

| ii) | Minst 4 385 230 300 EUR, vilket utgör 21,5 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 b och 6 a på området för yrkesutbildning. |
| --- | --- |

ii)

Minst 4 385 230 300 EUR, vilket utgör 21,5 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 b och 6 a på området för yrkesutbildning.

| iii) | Minst 3 100 255 840 EUR, vilket utgör 15,2 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 c och 6 a på området för skolutbildning. |
| --- | --- |

iii)

Minst 3 100 255 840 EUR, vilket utgör 15,2 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 c och 6 a på området för skolutbildning.

| iv) | Minst 1 182 992 360 EUR, vilket utgör 5,8 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 d och 6 a på området för vuxenutbildning. |
| --- | --- |

iv)

Minst 1 182 992 360 EUR, vilket utgör 5,8 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som avses i artiklarna 5.1 d och 6 a på området för vuxenutbildning.

| v) | Minst 367 135 560 EUR, vilket utgör 1,8 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till Jean Monnet-insatser som avses i artikel 8. |
| --- | --- |

v)

Minst 367 135 560 EUR, vilket utgör 1,8 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till Jean Monnet-insatser som avses i artikel 8.

| vi) | Minst 3 467 391 400 EUR, vilket utgör 17 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som främst är direkt förvaltade och till övergripande verksamheter som avses i artiklarna 5.2, 6 b, c och d samt artikel 7. |
| --- | --- |

vi)

Minst 3 467 391 400 EUR, vilket utgör 17 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till insatser som främst är direkt förvaltade och till övergripande verksamheter som avses i artiklarna 5.2, 6 b, c och d samt artikel 7.

| vii) | 836 253 220 EUR, vilket utgör 4,1 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till en flexibilitetsmarginal som kan användas för att stödja de insatser som avses i kapitel II. |
| --- | --- |

vii)

836 253 220 EUR, vilket utgör 4,1 % av det totala belopp som anges i led a i denna punkt, till en flexibilitetsmarginal som kan användas för att stödja de insatser som avses i kapitel II.

| b) | 2 531 122 000 EUR, vilket utgör 10,3 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till insatser på ungdomsområdet som avses i artiklarna 9, 10 och 11. |
| --- | --- |

b)

2 531 122 000 EUR, vilket utgör 10,3 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till insatser på ungdomsområdet som avses i artiklarna 9, 10 och 11.

| c) | 466 906 000 EUR, vilket utgör 1,9 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till insatser på idrottsområdet som avses i artiklarna 12, 13 och 14. |
| --- | --- |

c)

466 906 000 EUR, vilket utgör 1,9 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till insatser på idrottsområdet som avses i artiklarna 12, 13 och 14.

| d) | Minst 810 942 000 EUR, vilket utgör 3,3 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, som ett bidrag till de operativa kostnaderna för de nationella programkontoren. |
| --- | --- |

d)

Minst 810 942 000 EUR, vilket utgör 3,3 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, som ett bidrag till de operativa kostnaderna för de nationella programkontoren.

| e) | 368 610 000 EUR, vilket utgör 1,5 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till programstöd. |
| --- | --- |

e)

368 610 000 EUR, vilket utgör 1,5 % av det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel, till programstöd.

4.   Det ytterligare anslaget i punkt 2 ska genomföras proportionellt i enlighet med den preliminära fördelning som anges i punkt 3.

5.   Utöver de belopp som anges i punkterna 1 och 2 i denna artikel och för att främja programmets internationella dimension ska ett kompletterande finansiellt bidrag tillgängliggöras genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Globala Europa – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 och genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) för att stödja insatser som genomförs och förvaltas i enlighet med den här förordningen. Det bidraget ska finansieras i enlighet med förordningarna om inrättande av dessa instrument.

6.   De medel som ska förvaltas av nationella programkontor ska tilldelas på grundval av befolkningens storlek och levnadskostnaderna i den berörda medlemsstaten, avståndet mellan medlemsstaternas huvudstäder samt resultat. Dessa kriterier och de formler som ligger till grund för dem ska beskrivas närmare av kommissionen i de arbetsprogram som avses i artikel 22. Dessa formler ska, så långt det är möjligt, undvika betydande minskningar av den årliga budget som medlemsstaterna tilldelas från ett år till nästa och ska minimera alltför stora obalanser vad gäller nivån på tilldelade medel. För att främja ett effektivt och ändamålsenligt resursutnyttjande ska medel tilldelas på grundval av resultat. De kriterier som används för att mäta resultat ska grundas på de senaste tillgängliga uppgifterna.

7.   Det belopp som anges i punkterna 1 och 2 får användas för administrativt och tekniskt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system.

8.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet med förbehåll för de villkor som anges i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs- fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 18

Unionsfinansieringens former och metoder för genomförande

1.   Programmet ska genomföras konsekvent och genom direkt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller genom indirekt förvaltning med organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i den förordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling.

3.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka den risk som är förknippad med krav på återbetalning av medel från mottagare och ska anses vara en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i förordning (EU) 2021/695 ska gälla.

KAPITEL VII

DELTAGANDE I PROGRAMMET

Artikel 19

Tredjeländer som är associerade till programmet

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

2.   Länder som förtecknas i punkt 1 får endast delta i programmet i dess helhet och förutsatt att de uppfyller alla de skyldigheter som denna förordning ålägger medlemsstaterna.

Artikel 20

Tredjeländer som inte är associerade till programmet

I vederbörligen motiverade fall, och om det ligger i unionens intresse, får de insatser inom programmet som avses i artiklarna 5–7, 8 a och b samt 9–14 även vara öppna för deltagande av rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet.

Artikel 21

Regler om direkt och indirekt förvaltning

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande av offentliga och privata rättsliga enheter som är verksamma på områdena för utbildning, ungdom och idrott.

2.   Vid urval inom ramen för både direkt och indirekt förvaltning får medlemmarna i utvärderingskommittén vara externa experter, enligt vad som föreskrivs i artikel 150.3 i budgetförordningen.

3.   Offentliga rättsliga enheter och institutioner och organisationer på områdena för utbildning, ungdom och idrott som har erhållit över 50 % av sina årliga inkomster från offentliga källor under de senaste två åren ska anses besitta den finansiella, yrkesmässiga och administrativa kapacitet som krävs för att utföra verksamhet inom ramen för programmet. De är inte skyldiga att bestyrka den kapaciteten ytterligare.

4.   Kommissionen får gå ut med gemensamma inbjudningar att lämna projektförslag med tredjeländer som inte är associerade till programmet eller med deras organisationer och programkontor för att finansiera projekt på grundval av motpartsfonder. Projekt kan bedömas och väljas ut genom gemensamma bedömnings- och urvalsförfaranden som de berörda finansieringsorganisationerna eller finansieringsorganen ska enas om i enlighet med de principer som anges i budgetförordningen.

KAPITEL VIII

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Artikel 22

Arbetsprogram

Programmet ska genomföras genom arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. Arbetsprogrammen ska ge en indikation om det belopp som anslås till varje insats och om fördelningen av medel mellan medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet för de insatser som ska förvaltas av det nationella programkontoret. Kommissionen ska anta arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 34.

Artikel 23

Övervakning och rapportering

1.   I bilaga II fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 3.

2.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 i syfte att vid behov ändra bilaga II med avseende på indikatorerna i enlighet med målen för programmet och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och för utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå.

För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

Artikel 24

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering av programmet när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast den 31 december 2024. Den interimsutvärderingen ska åtföljas av en slutlig utvärdering av programmet 2014–2020, vilken ska användas i interimsutvärderingen. Interimsutvärderingen av programmet ska innehålla en bedömning av programmets allmänna ändamålsenlighet och resultat, även vad gäller nya initiativ, samt av genomförandet av inkluderings- och förenklingsåtgärder.

3.   Utan att det påverkar de krav som anges i kapitel X och de skyldigheter för de nationella programkontoren som anges i artikel 27 ska medlemsstaterna senast den 31 maj 2024 överlämna en rapport till kommissionen om programmets genomförande och effekter på respektive territorium.

4.   Kommissionen ska, när så är lämpligt och på grundval av interimsutvärderingen, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

5.   Vid slutet av genomförandeperioden, dock senast den 31 december 2031, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmets resultat och effekter.

6.   Kommissionen ska överlämna alla utvärderingar som görs enligt denna artikel, inklusive interimsutvärderingen, tillsammans med sina egna synpunkter, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

KAPITEL IX

INFORMATION, KOMMUNIKATION OCH SPRIDNING

Artikel 25

Information, kommunikation och spridning

1.   De nationella programkontoren ska, i samarbete med kommissionen, utveckla en konsekvent strategi för ändamålsenlig utåtriktad verksamhet och för spridning och utnyttjande av resultaten från den verksamhet som stöds genom de insatser som de förvaltar inom ramen för programmet. De nationella programkontoren ska bistå kommissionen i dess allmänna uppgift att sprida information om programmet, inklusive information om insatser och verksamhet som förvaltas på nationell nivå och unionsnivå och dess resultat. Nationella programkontor ska informera relevanta målgrupper om de insatser och den verksamhet som har genomförts i deras respektive land.

2.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar insatserna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

3.   De rättsliga enheterna inom de sektorer som omfattas av programmet ska använda varumärkesnamnet Erasmus+ vid kommunikation och spridning av information i samband med programmet.

4.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat. Kommissionen ska, i tillämpliga fall, säkerställa att programmets resultat offentliggörs och ges bred spridning för att främja utbyte av bästa praxis mellan berörda parter och programmets bidragsmottagare.

5.   Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som fastställs i artikel 3.

KAPITEL X

FÖRVALTNINGS- OCH REVISIONSSYSTEM

Artikel 26

Nationell myndighet

1.   Senast den 29 juni 2021 ska medlemsstaterna i en formell underrättelse som vidarebefordras av deras ständiga representation underrätta kommissionen om den eller de personer som är juridiskt behöriga att agera för deras räkning som nationell myndighet med avseende på tillämpningen av denna förordning. Om den nationella myndigheten byts ut under programperioden ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta kommissionen om detta i enlighet med samma förfarande.

2.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder för att avlägsna eventuella rättsliga och administrativa hinder för att programmet ska fungera väl, inbegripet, om möjligt, åtgärder som syftar till att lösa problem som försvårar erhållandet av viseringar eller uppehållstillstånd.

3.   Senast den 29 augusti 2021 ska den nationella myndigheten utse ett nationellt programkontor för hela programmets löptid. En nationell myndighet får inte utse ett ministerium till nationellt programkontor. Nationella myndigheter får utse fler än ett nationellt programkontor. Om det finns fler än ett nationellt programkontor ska medlemsstaterna inrätta en lämplig mekanism för att samordna förvaltningen av programmets genomförande på nationell nivå, särskilt i syfte att säkerställa ett enhetligt och kostnadseffektivt genomförande av programmet och en ändamålsenlig kontakt med kommissionen i detta avseende samt underlätta eventuell överföring av medel mellan nationella programkontor och på det sättet möjliggöra flexibilitet och bättre utnyttjande av de medel som tilldelas medlemsstaterna. Varje medlemsstat ska besluta hur den ska organisera förhållandet mellan sin nationella myndighet och det nationella programkontoret, inbegripet sådana uppgifter som att fastställa det nationella programkontorets arbetsprogram. Den nationella myndigheten ska tillhandahålla kommissionen en förhandsbedömning av efterlevnad som visar att det nationella programkontoret uppfyller artikel 62.1 första stycket c v eller vi samt artikel 154.1–154.5 i budgetförordningen, samt unionens krav för interna kontrollstandarder för nationella programkontor och reglerna för förvaltning av programmens medel till bidragsstöd.

4.   Den nationella myndigheten ska utse ett oberoende revisionsorgan enligt vad som avses i artikel 29.

5.   Den nationella myndigheten ska grunda sin förhandsbedömning av efterlevnad på sina egna kontroller och revisioner eller på kontroller och revisioner som utförts av det oberoende revisionsorgan som avses i artikel 29. Om det nationella programkontor som utses för programmet är detsamma som det nationella programkontor som utsågs för programmet 2014–2020 ska räckvidden av förhandsbedömningen av efterlevnad begränsas till krav som är nya och specifika för programmet, såvida inget annat är motiverat.

6.   Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av förhandsbedömningen av efterlevnad inte godtar utseendet av det nationella programkontoret, eller om det nationella programkontoret inte uppfyller de minimikrav som fastställs av kommissionen, ska den nationella myndigheten säkerställa att nödvändiga korrigerande åtgärder vidtas så att det nationella programkontoret uppfyller minimikraven eller utse ett annat organ till nationellt programkontor.

7.   Den nationella myndigheten ska övervaka och utöva tillsyn över programmets förvaltning på nationell nivå. Den ska underrätta och rådgöra med kommissionen i god tid innan den fattar beslut som kan ha en betydande inverkan på programmets förvaltning, särskilt vad gäller dess nationella programkontor.

8.   Den nationella myndigheten ska tillhandahålla adekvat medfinansiering för drift av de nationella programkontoren för att säkerställa att programmet förvaltas i enlighet med tillämpliga unionsregler.

9.   På grundval av det nationella programkontorets årliga förvaltningsförklaring, det oberoende revisionsuttalandet om denna och kommissionens analys av det nationella programkontorets efterlevnad och resultat ska den nationella myndigheten varje år informera kommissionen om sin övervaknings- och tillsynsverksamhet med avseende på programmet.

10.   Den nationella myndigheten ska ta ansvar för en korrekt förvaltning av de unionsmedel som kommissionen överför till det nationella programkontoret inom ramen för programmet.

11.   Vid fall av oriktigheter, försummelse eller bedrägeri som kan tillskrivas det nationella programkontoret eller vid allvarliga brister eller undermåliga resultat från det nationella programkontorets sida och i de fall där detta leder till att kommissionen ställer krav gentemot det nationella programkontoret ska den nationella myndigheten ersätta kommissionen för de medel som inte återbetalats.

12.   Under de omständigheter som avses i punkt 11 får den nationella myndigheten återkalla det nationella programkontorets mandat, på eget initiativ eller på begäran av kommissionen. Om den nationella myndigheten önskar återkalla det nationella programkontorets mandat av andra motiverade skäl ska den underrätta kommissionen om detta minst sex månader innan den dag då det nationella programkontorets mandat planeras upphöra att gälla. I sådana fall ska den nationella myndigheten och kommissionen formellt komma överens om särskilda och tidsbestämda övergångsåtgärder.

13.   Vid ett återkallande enligt punkt 12 ska den nationella myndigheten genomföra de nödvändiga kontrollerna avseende unionsmedel som förvaltats av det nationella programkontor vars mandat återkallats och se till att dessa medel och alla handlingar och förvaltningsverktyg som behövs för programmet överförs till det nya nationella programkontoret på ett obehindrat sätt. Den nationella myndigheten ska förse det nationella programkontor vars mandat återkallats med det ekonomiska stöd som krävs för att det ska fortsätta utföra sina avtalsenliga skyldigheter gentemot programmets bidragsmottagare och kommissionen tills det att dessa skyldigheter har överförts till ett nytt nationellt programkontor.

14.   På begäran av kommissionen ska den nationella myndigheten utse de institutioner eller organisationer, eller de kategorier av institutioner eller organisationer, som ska anses berättigade att delta i särskilda insatser inom programmet på sitt respektive territorium.

Artikel 27

Nationellt programkontor

1.   Det nationella programkontoret ska

| a) | vara en juridisk person eller ingå i en rättslig enhet som är en juridisk person och lyda under lagstiftningen i den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vara en juridisk person eller ingå i en rättslig enhet som är en juridisk person och lyda under lagstiftningen i den berörda medlemsstaten,

| b) | förfoga över tillräcklig förvaltningskapacitet, personal och infrastruktur för att kunna uppfylla sina åligganden på ett tillfredsställande sätt och därigenom säkerställa en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av programmet och en sund ekonomisk förvaltning av unionens medel, |
| --- | --- |

b)

förfoga över tillräcklig förvaltningskapacitet, personal och infrastruktur för att kunna uppfylla sina åligganden på ett tillfredsställande sätt och därigenom säkerställa en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av programmet och en sund ekonomisk förvaltning av unionens medel,

| c) | förfoga över de operativa och rättsliga resurser som krävs för att tillämpa de administrativa, avtalsenliga och finansiella förvaltningsregler som fastställts på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

förfoga över de operativa och rättsliga resurser som krävs för att tillämpa de administrativa, avtalsenliga och finansiella förvaltningsregler som fastställts på unionsnivå,

| d) | erbjuda tillräckliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig myndighet, motsvarande nivån på de unionsmedel som kontoret ska förvalta. |
| --- | --- |

d)

erbjuda tillräckliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig myndighet, motsvarande nivån på de unionsmedel som kontoret ska förvalta.

2.   Det nationella programkontoret ska vara ansvarigt för att förvalta alla faser av projektets livscykel i de insatser som den förvaltar enligt de arbetsprogram som avses i artikel 22 i denna förordning, i enlighet med artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen.

3.   Det nationella programkontoret ska ha den sakkunskap som krävs för att täcka alla de sektorer som ingår i programmet. Om en medlemsstat eller ett tredjeland som är associerat till programmet har mer än ett programkontor, ska dessa nationella programkontor gemensamt ha den sakkunskap som krävs för att täcka alla de sektorer som ingår i programmet.

4.   Det nationella programkontoret ska bevilja bidragsstöd till bidragsmottagare i den mening som avses i artikel 2.5 i budgetförordningen, genom en bidragsöverenskommelse i enlighet med det som kommissionen bestämmer för den aktuella programinsatsen.

5.   Det nationella programkontoret ska varje år rapportera till sin nationella myndighet och till kommissionen i enlighet med artikel 155 i budgetförordningen. Det nationella programkontoret ska ha ansvar för att genomföra de synpunkter som framförs av kommissionen efter dess analys av den årliga förvaltningsförklaringen och revisionsuttalandet om denna.

6.   Det nationella programkontoret får inte, utan ett skriftligt förhandsgodkännande från den nationella myndigheten och kommissionen, delegera till tredje part någon av de uppgifter som anförtrotts det avseende genomförandet av programmet eller budgeten. Det nationella programkontoret ska ensamt ha hela ansvaret för uppgifter som delegeras till en tredje part.

7.   Om ett nationellt programkontors mandat återkallas ska det nationella programkontoret fortsätta att ha det juridiska ansvaret för att uppfylla sina avtalsenliga skyldigheter gentemot programmets bidragsmottagare och kommissionen tills det att dessa skyldigheter har överförts till ett nytt nationellt programkontor.

8.   Det nationella programkontoret ska ha ansvar för att förvalta och avsluta de finansiella avtal avseende programmet 2014–2020 som ännu inte avslutats när programmet inleds.

Artikel 28

Europeiska kommissionen

1.   Kommissionen ska granska de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen på grundval av de efterlevnadskrav för nationella programkontor som avses i artikel 26.3, framför allt på grundval av den förhandsbedömning av efterlevnad som den nationella myndigheten tillhandahåller, det nationella programkontorets årliga förvaltningsförklaring och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, med vederbörlig hänsyn till den årliga information som den nationella myndigheten tillhandahåller om sin övervaknings- och tillsynsverksamhet med avseende på programmet.

2.   Inom två månader från mottagandet från den nationella myndigheten av den förhandsbedömning av efterlevnad som avses i artikel 26.3 ska kommissionen godta, med förbehåll godta eller avvisa utseendet av det nationella programkontoret. Kommissionen får inte ingå något avtalsförhållande med det nationella programkontoret förrän den har godkänt förhandsbedömningen av efterlevnad. Om kommissionen godtar förslaget med förbehåll kan den besluta att vidta proportionella försiktighetsåtgärder som gäller avtalsförhållandet med det nationella programkontoret.

3.   Kommissionen ska varje år ställa följande programmedel till det nationella programkontorets förfogande:

| a) | Medel för bidragsstöd i den berörda medlemsstaten för de insatser inom programmet som det nationella programkontoret fått i uppdrag att förvalta. |
| --- | --- |

a)

Medel för bidragsstöd i den berörda medlemsstaten för de insatser inom programmet som det nationella programkontoret fått i uppdrag att förvalta.

| b) | Ett finansiellt bidrag som stöd till det nationella programkontorets uppgifter i samband med förvaltningen av programmet, som ska fastställas på grundval av beloppet för de unionsmedel till bidragsstöd som det nationella programkontoret fått ansvar för. |
| --- | --- |

b)

Ett finansiellt bidrag som stöd till det nationella programkontorets uppgifter i samband med förvaltningen av programmet, som ska fastställas på grundval av beloppet för de unionsmedel till bidragsstöd som det nationella programkontoret fått ansvar för.

| c) | I tillämpliga fall, ytterligare medel för åtgärder enligt artiklarna 7 d, 11 d och 14 c. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, ytterligare medel för åtgärder enligt artiklarna 7 d, 11 d och 14 c.

4.   Kommissionen ska fastställa kraven för det nationella programkontorets arbetsprogram. Kommissionen får inte ställa några programmedel till det nationella programkontorets förfogande förrän kommissionen formellt har godkänt det nationella programkontorets arbetsprogram.

5.   Efter utvärderingen av den årliga förvaltningsförklaringen och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, ska kommissionen vidarebefordra sitt yttrande och sina synpunkter om dessa till det nationella programkontoret och den nationella myndigheten.

6.   Om kommissionen inte kan godta den årliga förvaltningsförklaringen eller uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, eller om det nationella programkontorets genomförande av kommissionens synpunkter är otillfredsställande får kommissionen genomföra de försiktighetsåtgärder och korrigerande åtgärder som krävs för att skydda unionens finansiella intressen i enlighet med artikel 131 i budgetförordningen.

7.   Kommissionen ska i samarbete med de nationella programkontoren säkerställa att de förfaranden som införts för att genomföra programmet är konsekventa och enkla och att informationen är av hög kvalitet. I det avseendet ska regelbundna möten hållas med nätverket av nationella programkontor för att säkerställa ett konsekvent genomförande av programmet i alla medlemsstater och alla tredjeländer som är associerade till programmet.

8.   Kommissionen ska säkerställa att de it-system som krävs för att genomföra programmets mål som fastställs i artikel 3, särskilt inom ramen för indirekt förvaltning, utvecklas på lämpligt sätt och i god tid och så att de blir lättillgängliga och användarvänliga. Programmet ska stödja utveckling, drift och underhåll av sådana it-system.

Artikel 29

Oberoende revisionsorgan

1.   Det oberoende revisionsorganet ska avge ett revisionsuttalande om den årliga förvaltningsförklaring som avses i artikel 155.1 i budgetförordningen. Det ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen.

2.   Det oberoende revisionsorganet ska

| a) | besitta den nödvändiga yrkesmässiga kompetensen för att genomföra revisioner inom offentlig sektor, |
| --- | --- |

a)

besitta den nödvändiga yrkesmässiga kompetensen för att genomföra revisioner inom offentlig sektor,

| b) | säkerställa att dess revisioner tar hänsyn till internationellt accepterade revisionsstandarder, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att dess revisioner tar hänsyn till internationellt accepterade revisionsstandarder,

| c) | inte befinna sig i en intressekonflikt vad gäller den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av; det oberoende revisionsorganet ska särskilt vara oberoende avseende sina funktioner från den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av. |
| --- | --- |

c)

inte befinna sig i en intressekonflikt vad gäller den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av; det oberoende revisionsorganet ska särskilt vara oberoende avseende sina funktioner från den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av.

3.   Det oberoende revisionsorganet ska ge kommissionen och dess företrädare samt revisionsrätten fullständig tillgång till alla handlingar och rapporter till stöd för det revisionsuttalande det avger om det nationella programkontorets årliga förvaltningsförklaring.

Artikel 30

Kontrollsystemets principer

1.   Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av insatser som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

2.   Kommissionen ska ha ansvar för tillsynskontroller med avseende på insatser och verksamhet inom programmet som förvaltas av de nationella programkontoren. Kommissionen ska fastställa minimikrav för de nationella programkontorens och det oberoende revisionsorganets kontroller.

3.   Det nationella programkontoret ska ha ansvar för de primära kontrollerna av bidragsmottagarna för de insatser som det förvaltar enligt de arbetsprogram som avses i artikel 22. Dessa kontroller ska erbjuda en rimlig säkerhet för att de tilldelade bidragen används på det sätt som avsetts och följer gällande unionsregler.

4.   Vad gäller de programmedel som överförs till de nationella programkontoren ska kommissionen ombesörja en korrekt samordning av sina kontroller med de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren på grundval av principen om samordnad granskning och efter en riskbaserad utvärdering. Denna punkt gäller inte undersökningar som utförs av Olaf.

Artikel 31

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL XI

KOMPLEMENTARITET

Artikel 32

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   Programmet ska genomföras på ett sådant sätt att dess övergripande samstämmighet och komplementaritet med unionens övriga relevanta politikområden, program och fonder säkerställs, särskilt med dem som är kopplade till utbildning, kultur och media, ungdomsfrågor och solidaritet, sysselsättning och social inkludering, forskning och innovation, näringsliv och företagande, digital politik, jordbruk och landsbygdsutveckling, miljö och klimat, sammanhållning, regionalpolitik, migration, säkerhet samt internationellt samarbete och utveckling.

2.   En insats som har fått bidrag genom programmet får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till insatsen. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

3.   Projektförslag får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+, i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027, om de har certifieras med en spetskompetensstämpel inom ramen för detta program till följd av att de uppfyller följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

KAPITEL XII

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 33

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3 och 23 ges till kommissionen för hela programmets löptid.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3 och 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3 och 23 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 34

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   Kommittén får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla sektoriella frågor. När så är lämpligt och i enlighet med dess arbetsordning och på ad hoc-basis, får externa experter, inklusive arbetsmarknadens parter, bjudas in att delta i sammanträdena som observatörer.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 35

Upphävande

Förordning (EU) nr 1288/2013 upphör att gälla med verkan den 1 januari 2021.

Artikel 36

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av insatser som inletts enligt förordning (EU) nr 1288/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa insatser fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 1288/2013.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, genom undantag från artikel 193.4 i den förordningen samt i vederbörligen motiverade fall som anges i finansieringsbeslutet, får verksamheter som stöds genom den här förordningen och de underliggande kostnader som uppkommit under 2021 anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs före den dag då bidragsansökan lämnades in. Bidragsöverenskommelserna avseende administrationsbidrag för räkenskapsåret 2021 får i undantagsfall undertecknas inom sex månader från det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts.

4.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 17.7, i syfte att möjliggöra förvaltning av insatser och verksamhet som inte slutförts senast den 31 december 2027.

5.   Medlemsstaterna ska på nationell nivå säkerställa en obehindrad övergång mellan de insatser som genomfördes enligt programmet 2014–2020 och de insatser som ska genomföras inom ramen för programmet.

Artikel 37

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 194.

1

(2)  
  EUT C 168, 16.5.2019, s. 49.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 mars 2019 (EUT C 108, 26.3.2021, s. 965) och rådets ståndpunkt vid den första behandlingen av den 13 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  
  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 50.).

5

(6)  
  EUT C 252, 18.7.2018, s. 31.

6

(7)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

7

(8)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

8

(9)  
  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (EUT L 394, 30.12.2006, s. 5).

11

(12)  Rådets rekommendation av den 28 juni 2011 Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (EUT C 199, 7.7.2011, s. 1).

12

(13)  Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

13

(14)  Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (EUT C 153, 2.5.2018, s. 1).

14

(15)  Rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (EUT C 444, 10.12.2018, s. 1).

15

(16)  Rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1).

16

(17)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

17

(18)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

18

(19)  
  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 1.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

20

(21)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

21

(22)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

25

(26)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

26

(27)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

27

(28)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

29

(30)  Särskilt: den gemensamma ramen för tillhandahållande av bättre tjänster för kompetens och kvalifikationer (Europass); den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF); den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet); det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET); det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS); det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar); den europeiska sammanslutningen för kvalitetssäkring i den högre utbildningen (ENQA); det europeiska nätverket av nationella informationscentrum för erkännande av akademiska betyg respektive nationella informationscentrum för erkännande av akademiska betyg, och Euroguidance-nätverket.

30

---

BILAGA I

BESKRIVNING AV DE INSATSER SOM ANGES I KAPITLEN II, III OCH IV

1.   PROGRAMOMRÅDE 1 – MOBILITET I UTBILDNINGSSYFTE

| 1.1 | Mobilitet i utbildningssyfte: mobilitet på kort eller lång sikt, för grupper eller enskilda personer, avseende flera olika temaområden och studieämnen, inbegripet framtidsorienterade områden såsom det digitala området, klimatförändringar, ren energi och artificiell intelligens. |
| --- | --- |

1.1

Mobilitet i utbildningssyfte: mobilitet på kort eller lång sikt, för grupper eller enskilda personer, avseende flera olika temaområden och studieämnen, inbegripet framtidsorienterade områden såsom det digitala området, klimatförändringar, ren energi och artificiell intelligens.

| 1.2 | Ungdomsverksamhet: verksamhet som syftar till att hjälpa unga att engagera sig och lära sig att delta i det civila samhället, för att öka medvetenheten om europeiska gemensamma värden och främja dialog mellan unga och beslutsfattare på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.2

Ungdomsverksamhet: verksamhet som syftar till att hjälpa unga att engagera sig och lära sig att delta i det civila samhället, för att öka medvetenheten om europeiska gemensamma värden och främja dialog mellan unga och beslutsfattare på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| 1.3 | DiscoverEU: en informell och icke-formell utbildningsverksamhet med en tydlig lärandekomponent och en inkluderande dimension, i form av lärande och resor i Europa för att stärka känslan av att vara en del av unionen och göra det möjligt för deltagarna att upptäcka Europas kulturella och språkliga mångfald. |
| --- | --- |

1.3

DiscoverEU: en informell och icke-formell utbildningsverksamhet med en tydlig lärandekomponent och en inkluderande dimension, i form av lärande och resor i Europa för att stärka känslan av att vara en del av unionen och göra det möjligt för deltagarna att upptäcka Europas kulturella och språkliga mångfald.

2.   PROGRAMOMRÅDE 2 – SAMARBETE MELLAN ORGANISATIONER OCH INSTITUTIONER

| 2.1 | Partnerskap för samarbete: olika samarbetsverksamheter som utförs gemensamt av organisationer och institutioner från olika länder som särskilt syftar till att utbyta och utveckla nya idéer och praxis, utbyta praxis och metoder och ställa dem mot varandra samt utveckla och stärka nätverkspartner. Denna insats omfattar småskaliga partnerskap som är särskilt utformade för att främja bredare och mer inkluderande tillgång till programmet genom verksamheter med lägre bidragsbelopp, kortare löptid och enklare administrativa krav. |
| --- | --- |

2.1

Partnerskap för samarbete: olika samarbetsverksamheter som utförs gemensamt av organisationer och institutioner från olika länder som särskilt syftar till att utbyta och utveckla nya idéer och praxis, utbyta praxis och metoder och ställa dem mot varandra samt utveckla och stärka nätverkspartner. Denna insats omfattar småskaliga partnerskap som är särskilt utformade för att främja bredare och mer inkluderande tillgång till programmet genom verksamheter med lägre bidragsbelopp, kortare löptid och enklare administrativa krav.

| 2.2 | Partnerskap för spetskompetens: olika partnerskapsprojekt och nätverk för utbildningsanstalter och utbildningsanordnare som syftar till att främja spetskompetens och en förstärkt internationell dimension samt till att utarbeta långsiktiga strategier för att förbättra kvaliteten på systemnivå inom alla utbildningsområden, särskilt genom gemensamt utvecklad innovativ praxis och pedagogik, höga nivåer av inbyggd mobilitet och ett tydligt fokus på tvärvetenskap, nämligen följande:






  2.2.1 | Sammanslutningar mellan lärosäten (Europauniversitet) som utarbetar gemensamma långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation av hög kvalitet, och för tjänster till samhället, baserat på en gemensam vision och gemensamma värden, höga nivåer av mobilitet och ett tydligt fokus på tvärvetenskap och öppna studieprogram som kombinerar moduler i olika länder. |
| --- | --- | --- |

2.2

Partnerskap för spetskompetens: olika partnerskapsprojekt och nätverk för utbildningsanstalter och utbildningsanordnare som syftar till att främja spetskompetens och en förstärkt internationell dimension samt till att utarbeta långsiktiga strategier för att förbättra kvaliteten på systemnivå inom alla utbildningsområden, särskilt genom gemensamt utvecklad innovativ praxis och pedagogik, höga nivåer av inbyggd mobilitet och ett tydligt fokus på tvärvetenskap, nämligen följande:

2.2.1

Sammanslutningar mellan lärosäten (Europauniversitet) som utarbetar gemensamma långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation av hög kvalitet, och för tjänster till samhället, baserat på en gemensam vision och gemensamma värden, höga nivåer av mobilitet och ett tydligt fokus på tvärvetenskap och öppna studieprogram som kombinerar moduler i olika länder.

| 2.2.2 | Partnerskap för yrkesutbildningsanordnare (plattformar för yrkeskunskapscentrum) som är inbyggda i lokala och regionala strategier för hållbar tillväxt, innovation och konkurrenskraft som gemensamt arbetar med transnationella yrkesutbildningsprogram av hög kvalitet som fokuserar på att möta aktuella och framväxande kompetensbehov inom olika sektorer. |
| --- | --- |

2.2.2

Partnerskap för yrkesutbildningsanordnare (plattformar för yrkeskunskapscentrum) som är inbyggda i lokala och regionala strategier för hållbar tillväxt, innovation och konkurrenskraft som gemensamt arbetar med transnationella yrkesutbildningsprogram av hög kvalitet som fokuserar på att möta aktuella och framväxande kompetensbehov inom olika sektorer.

| 2.2.3 | Integrerade studieprogram (Erasmus Mundus gemensamma masterprogram) som erbjuds av lärosäten som är etablerade i Europa och andra länder i världen och som främjar spetskompetens inom högre utbildning och världsomspännande internationalisering. |
| --- | --- |

2.2.3

Integrerade studieprogram (Erasmus Mundus gemensamma masterprogram) som erbjuds av lärosäten som är etablerade i Europa och andra länder i världen och som främjar spetskompetens inom högre utbildning och världsomspännande internationalisering.

Den insats som avses i punkt 2.2 kan också stödja partnerskapsprojekt och allianser för att främja spetskompetens inom områdena för skolutbildning och vuxenutbildning.

| 2.3 | Partnerskap för innovation: partnerskap på områdena för utbildning och ungdom som syftar till att utveckla innovativa metoder, nämligen följande:






  2.3.1 | Allianser: strategiskt samarbete mellan viktiga aktörer på utbildningsområdet och inom näringsliv och forskning som främjar innovation och modernisering av utbildningssystem. |
| --- | --- | --- |

2.3

Partnerskap för innovation: partnerskap på områdena för utbildning och ungdom som syftar till att utveckla innovativa metoder, nämligen följande:

2.3.1

Allianser: strategiskt samarbete mellan viktiga aktörer på utbildningsområdet och inom näringsliv och forskning som främjar innovation och modernisering av utbildningssystem.

| 2.3.2 | Projekt som främjar innovation, kreativitet, e-deltagande och socialt entreprenörskap på områdena för utbildning och ungdom. |
| --- | --- |

2.3.2

Projekt som främjar innovation, kreativitet, e-deltagande och socialt entreprenörskap på områdena för utbildning och ungdom.

| 2.4 | Ideella idrottsevenemang: evenemang som anordnas antingen i ett land eller samtidigt i flera länder för att öka medvetenheten om idrottens betydelse på olika områden såsom social inkludering, lika möjligheter och hälsofrämjande fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

2.4

Ideella idrottsevenemang: evenemang som anordnas antingen i ett land eller samtidigt i flera länder för att öka medvetenheten om idrottens betydelse på olika områden såsom social inkludering, lika möjligheter och hälsofrämjande fysisk aktivitet.

| 2.5 | Onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete på områdena för utbildning och ungdom. |
| --- | --- |

2.5

Onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete på områdena för utbildning och ungdom.

3.   PROGRAMOMRÅDE 3 – STÖD TILL POLITIKUTVECKLING OCH SAMARBETE

| 3.1 | Förberedande och genomförande av unionens allmänna och sektorsspecifika politiska målsättningar som består av flera olika verksamheter som strävar efter att inspirera och stödja politik och strategier på områdena för utbildning, ungdom och idrott, inbegripet EU:s politiska målsättningar och strategier inom olika utbildningssektorer, på ungdoms- och utbildningsområdet, inbegripet verksamheter som stöder politiskt samarbete på europeisk nivå. Detta programområde innefattar även stöd till politiska experiment på europeisk nivå, stöd till verksamheter som syftar till att ta itu med framväxande utmaningar på olika temaområden samt stöd till kunskapsinsamling, inbegripet undersökningar och studier. |
| --- | --- |

3.1

Förberedande och genomförande av unionens allmänna och sektorsspecifika politiska målsättningar som består av flera olika verksamheter som strävar efter att inspirera och stödja politik och strategier på områdena för utbildning, ungdom och idrott, inbegripet EU:s politiska målsättningar och strategier inom olika utbildningssektorer, på ungdoms- och utbildningsområdet, inbegripet verksamheter som stöder politiskt samarbete på europeisk nivå. Detta programområde innefattar även stöd till politiska experiment på europeisk nivå, stöd till verksamheter som syftar till att ta itu med framväxande utmaningar på olika temaområden samt stöd till kunskapsinsamling, inbegripet undersökningar och studier.

| 3.2 | Stöd till unionsverktyg och unionsåtgärder för att främja kvalitet och öppenhet i fråga om kompetenser, färdigheter och kvalifikationer och erkännandet av dessa, inbegripet verksamheter som syftar till att underlätta överföring av studiemeriter, främja kvalitetssäkring, främja validering av icke-formellt och informellt lärande, inklusive kompetensförvaltning och vägledning, samt stöd till relevanta organ, nätverk och verktyg som underlättar utbyten på området öppenhet och erkännande. |
| --- | --- |

3.2

Stöd till unionsverktyg och unionsåtgärder för att främja kvalitet och öppenhet i fråga om kompetenser, färdigheter och kvalifikationer och erkännandet av dessa, inbegripet verksamheter som syftar till att underlätta överföring av studiemeriter, främja kvalitetssäkring, främja validering av icke-formellt och informellt lärande, inklusive kompetensförvaltning och vägledning, samt stöd till relevanta organ, nätverk och verktyg som underlättar utbyten på området öppenhet och erkännande.

| 3.3 | Politisk dialog på utbildnings-, ungdoms- och idrottsområdet och samarbete med berörda parter, däribland flera olika verksamheter såsom konferenser och andra typer av evenemang, stöd till samarbete med internationella organisationer samt stöd till EU:s ungdomsdialog, unionsomfattande nätverk och europeiska organisationer med ett allmänt unionsintresse. |
| --- | --- |

3.3

Politisk dialog på utbildnings-, ungdoms- och idrottsområdet och samarbete med berörda parter, däribland flera olika verksamheter såsom konferenser och andra typer av evenemang, stöd till samarbete med internationella organisationer samt stöd till EU:s ungdomsdialog, unionsomfattande nätverk och europeiska organisationer med ett allmänt unionsintresse.

| 3.4 | Åtgärder som bidrar till högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet, inbegripet stöd till verksamheter och organ, såsom resurscentrum, informationsnätverk och utbildnings- och samarbetsverksamhet som förbättrar genomförandet av programmet, bygger upp de nationella programkontorens kapacitet och förstärker strategiskt genomförande, och som tar vara på potentialen hos tidigare deltagare i Erasmus+-programmet och andra förmedlare som positiva förebilder. |
| --- | --- |

3.4

Åtgärder som bidrar till högkvalitativt och inkluderande genomförande av programmet, inbegripet stöd till verksamheter och organ, såsom resurscentrum, informationsnätverk och utbildnings- och samarbetsverksamhet som förbättrar genomförandet av programmet, bygger upp de nationella programkontorens kapacitet och förstärker strategiskt genomförande, och som tar vara på potentialen hos tidigare deltagare i Erasmus+-programmet och andra förmedlare som positiva förebilder.

| 3.5 | Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik, inbegripet stöd till verksamheter för att främja synergier och komplementaritet med andra unionsinstrument och nationella instrument och för att främja samarbete med de strukturer som genomför sådana instrument. |
| --- | --- |

3.5

Samarbete med andra unionsinstrument och stöd till annan unionspolitik, inbegripet stöd till verksamheter för att främja synergier och komplementaritet med andra unionsinstrument och nationella instrument och för att främja samarbete med de strukturer som genomför sådana instrument.

| 3.6 | Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten som syftar till att informera medborgare och organisationer om programmet och unionens politik på områdena för utbildning, ungdom och idrott. |
| --- | --- |

3.6

Verksamhet för att sprida kunskap och öka medvetenheten som syftar till att informera medborgare och organisationer om programmet och unionens politik på områdena för utbildning, ungdom och idrott.

4.   JEAN MONNET-INSATSER

| 4.1 | Jean Monnet-insatsen inom högre utbildning: stöd till lärosäten i och utanför unionen genom Jean Monnet-moduler, Jean Monnet-professurer och Jean Monnet-centrum samt genom Jean Monnet-projekt och nätverksaktiviteter. |
| --- | --- |

4.1

Jean Monnet-insatsen inom högre utbildning: stöd till lärosäten i och utanför unionen genom Jean Monnet-moduler, Jean Monnet-professurer och Jean Monnet-centrum samt genom Jean Monnet-projekt och nätverksaktiviteter.

| 4.2 | Jean Monnet-insatsen på andra utbildningsområden: verksamheter som syftar till att främja kunskap om unionsfrågor på utbildningsanstalter, såsom skolor och yrkesutbildningsinstitut. |
| --- | --- |

4.2

Jean Monnet-insatsen på andra utbildningsområden: verksamheter som syftar till att främja kunskap om unionsfrågor på utbildningsanstalter, såsom skolor och yrkesutbildningsinstitut.

| 4.3 | Stöd till de särskilda institutioner som anges i artikel 8 c. |
| --- | --- |

4.3

Stöd till de särskilda institutioner som anges i artikel 8 c.

---

BILAGA II

INDIKATORER

Mätningarna av kvantitativa indikatorer ska delas upp, där så är lämpligt, efter land, kön och typ av insats och verksamhet.

| 1. | Områden som ska övervakas






  — | Deltagande i mobilitet i utbildningssyfte. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Deltagande i mobilitet i utbildningssyfte.

| — | Organisationer och institutioner med en förstärkt europeisk och internationell dimension. |
| --- | --- |

—

Organisationer och institutioner med en förstärkt europeisk och internationell dimension.

| 2. | Inslag som ska mätas






  2.1 | Programområde 1 – Mobilitet i utbildningssyfte:






  2.1.1 | Antalet deltagare i verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte inom programområde 1. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1

Programområde 1 – Mobilitet i utbildningssyfte:

2.1.1

Antalet deltagare i verksamhet för mobilitet i utbildningssyfte inom programområde 1.

| 2.1.2 | Antalet organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 1. |
| --- | --- |

2.1.2

Antalet organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 1.

| 2.1.3 | Antalet deltagare i verksamheter för virtuellt lärande inom programområde 1. |
| --- | --- |

2.1.3

Antalet deltagare i verksamheter för virtuellt lärande inom programområde 1.

| 2.1.4 | Andelen deltagare som anser att de har dragit nytta av sitt deltagande i verksamheter för mobilitet i utbildningssyfte inom programområde 1. |
| --- | --- |

2.1.4

Andelen deltagare som anser att de har dragit nytta av sitt deltagande i verksamheter för mobilitet i utbildningssyfte inom programområde 1.

| 2.1.5 | Andelen deltagare som anser att de har en starkare känsla av europeisk tillhörighet efter att ha deltagit i verksamheter inom programområde 1. |
| --- | --- |

2.1.5

Andelen deltagare som anser att de har en starkare känsla av europeisk tillhörighet efter att ha deltagit i verksamheter inom programområde 1.

| 2.2 | Programområde 2 – Samarbete mellan organisationer och institutioner:






  2.2.1 | Antalet organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 2. |
| --- | --- | --- |

2.2

Programområde 2 – Samarbete mellan organisationer och institutioner:

2.2.1

Antalet organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 2.

| 2.2.2 | Andelen organisationer och institutioner som anser att de har utvecklat praxis av hög kvalitet till följd av sitt deltagande i programområde 2. |
| --- | --- |

2.2.2

Andelen organisationer och institutioner som anser att de har utvecklat praxis av hög kvalitet till följd av sitt deltagande i programområde 2.

| 2.2.3 | Antalet användare av plattformar för virtuellt samarbete som stöds inom programområde 2. |
| --- | --- |

2.2.3

Antalet användare av plattformar för virtuellt samarbete som stöds inom programområde 2.

| 2.3 | Programområde 3 – Stöd till politikutveckling och samarbete:






  2.3.1 | Antalet organisationer och institutioner som deltar i bidragsfinansierade insatser inom programområde 3. |
| --- | --- | --- |

2.3

Programområde 3 – Stöd till politikutveckling och samarbete:

2.3.1

Antalet organisationer och institutioner som deltar i bidragsfinansierade insatser inom programområde 3.

| 2.4 | Inkludering:






  2.4.1 | Antalet personer med begränsade möjligheter som deltar i verksamheter inom programområde 1. |
| --- | --- | --- |

2.4

Inkludering:

2.4.1

Antalet personer med begränsade möjligheter som deltar i verksamheter inom programområde 1.

| 2.4.2 | Antalet nya organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 1 och 2. |
| --- | --- |

2.4.2

Antalet nya organisationer och institutioner som deltar i programmet inom programområde 1 och 2.

| 2.5 | Förenkling:






  2.5.1 | Antalet småskaliga partnerskap som får stöd inom programområde 2. |
| --- | --- | --- |

2.5

Förenkling:

2.5.1

Antalet småskaliga partnerskap som får stöd inom programområde 2.

| 2.5.2 | Andelen organisationer och institutioner som anser att förfarandena för att delta i programmet är proportionella och enkla. |
| --- | --- |

2.5.2

Andelen organisationer och institutioner som anser att förfarandena för att delta i programmet är proportionella och enkla.

| 2.6 | Klimatbidrag:






  2.6.1 | Andelen verksamheter som arbetar med klimatmål inom programområde 1. |
| --- | --- | --- |

2.6

Klimatbidrag:

2.6.1

Andelen verksamheter som arbetar med klimatmål inom programområde 1.

| 2.6.2 | Andelen projekt som arbetar med klimatmål inom programområde 2. |
| --- | --- |

2.6.2

Andelen projekt som arbetar med klimatmål inom programområde 2.

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 189/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 189/34

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/818

av den 20 maj 2021

om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 167.5 och 173.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Kultur, konst, kulturarv och kulturell mångfald är av stort värde för det europeiska samhället ur kulturell, utbildningsmässig, demokratisk, miljömässig, social, människorättsrelaterad och ekonomisk synvinkel och bör främjas och stödjas. I Romförklaringen av den 25 mars 2017 och vid Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2017 fastslogs att utbildning och kultur är centrala i arbetet med att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen för alla, liksom för att upprätthålla Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Kultur, konst, kulturarv och kulturell mångfald är av stort värde för det europeiska samhället ur kulturell, utbildningsmässig, demokratisk, miljömässig, social, människorättsrelaterad och ekonomisk synvinkel och bör främjas och stödjas. I Romförklaringen av den 25 mars 2017 och vid Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2017 fastslogs att utbildning och kultur är centrala i arbetet med att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen för alla, liksom för att upprätthålla Europas konkurrenskraft.

| (2) | Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa värden bekräftas och formuleras ytterligare i de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som har samma rättsliga värde som fördragen enligt artikel 6 i EU-fördraget. Särskilt yttrandefriheten och informationsfriheten och friheten för konsten och vetenskapen fastställs i artiklarna 11 respektive 13 i stadgan. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa värden bekräftas och formuleras ytterligare i de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som har samma rättsliga värde som fördragen enligt artikel 6 i EU-fördraget. Särskilt yttrandefriheten och informationsfriheten och friheten för konsten och vetenskapen fastställs i artiklarna 11 respektive 13 i stadgan.

| (3) | I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den, bland annat, ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den, bland annat, ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas.

| (4) | I kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln En ny europeisk agenda för kultur beskrivs mål för de kulturella och kreativa sektorerna. Syftet är att ta tillvara potentialen hos kulturen och den kulturella mångfalden för att bidra till sammanhållning och samhällelig välfärd genom att främja de kulturella och kreativa sektorernas gränsöverskridande aspekter och stödja deras förmåga att växa och att uppmuntra kulturbaserad kreativitet inom utbildning och innovation, samt för att främja sysselsättning och tillväxt, och att stärka de kulturella förbindelserna mellan olika länder. Tillsammans med unionens övriga program och fonder kommer programmet Kreativa Europa (programmet) att stödja denna nya europeiska agenda för kultur. Kulturens och det konstnärliga uttryckets inneboende värde bör bevaras och främjas och konstnärligt skapande bör stå i centrum för programmet. Detta överensstämmer också med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft den 18 mars 2007 och som unionen och dess medlemsstater är parter i. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln En ny europeisk agenda för kultur beskrivs mål för de kulturella och kreativa sektorerna. Syftet är att ta tillvara potentialen hos kulturen och den kulturella mångfalden för att bidra till sammanhållning och samhällelig välfärd genom att främja de kulturella och kreativa sektorernas gränsöverskridande aspekter och stödja deras förmåga att växa och att uppmuntra kulturbaserad kreativitet inom utbildning och innovation, samt för att främja sysselsättning och tillväxt, och att stärka de kulturella förbindelserna mellan olika länder. Tillsammans med unionens övriga program och fonder kommer programmet Kreativa Europa (programmet) att stödja denna nya europeiska agenda för kultur. Kulturens och det konstnärliga uttryckets inneboende värde bör bevaras och främjas och konstnärligt skapande bör stå i centrum för programmet. Detta överensstämmer också med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft den 18 mars 2007 och som unionen och dess medlemsstater är parter i.

| (5) | För att främja det gemensamma området med kulturell mångfald för Europas befolkning är det viktigt att man gynnar spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk, samlingar och produkter, och därmed uppmuntrar dialog och kulturella utbyten samt gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

(5)

För att främja det gemensamma området med kulturell mångfald för Europas befolkning är det viktigt att man gynnar spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk, samlingar och produkter, och därmed uppmuntrar dialog och kulturella utbyten samt gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna.

| (6) | Genom att skydda och främja kulturarvet underlättas fritt deltagande i kulturlivet i enlighet med Förenta Nationernas (FN) allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därför spelar kulturarvet en viktig roll för uppbyggnaden av ett fredligt och demokratiskt samhälle, för hållbar utveckling och för att främja kulturell mångfald. |
| --- | --- |

(6)

Genom att skydda och främja kulturarvet underlättas fritt deltagande i kulturlivet i enlighet med Förenta Nationernas (FN) allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därför spelar kulturarvet en viktig roll för uppbyggnaden av ett fredligt och demokratiskt samhälle, för hållbar utveckling och för att främja kulturell mångfald.

| (7) | Främjandet av den kulturella mångfalden i Europa utgår från den konstnärliga yttrandefriheten, konstnärernas och kulturaktörernas förmåga och kompetens samt förekomsten av framgångsrika och motståndskraftiga kulturella och kreativa sektorer och konstnärernas och kulturaktörernas förmåga att skapa, förnya och framställa verk och sprida dem till en större och mer heterogen europeisk publik. Därigenom utvidgar man de kulturella och kreativa sektorernas kommersiella potential, ökar tillgången till och främjandet av kreativt innehåll, konstnärlig forskning och kreativitet och bidrar till hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. När kreativitet och ny kunskap gynnas bidrar det dessutom till att konkurrenskraften ökar och innovation stimuleras inom de industriella värdekedjorna. Unionens rika kulturella och språkliga mångfald är en viktig tillgång för det europeiska projektet. Samtidigt kännetecknas den europeiska kulturella och kreativa marknaden av geografiska särdrag, språkliga särdrag eller båda delarna, vilket kan orsaka marknadsfragmentering. Det krävs därför fortsatta ansträngningar för att säkerställa att de kulturella och kreativa sektorerna till fullo kan dra nytta av unionens inre marknad och i synnerhet den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Främjandet av den kulturella mångfalden i Europa utgår från den konstnärliga yttrandefriheten, konstnärernas och kulturaktörernas förmåga och kompetens samt förekomsten av framgångsrika och motståndskraftiga kulturella och kreativa sektorer och konstnärernas och kulturaktörernas förmåga att skapa, förnya och framställa verk och sprida dem till en större och mer heterogen europeisk publik. Därigenom utvidgar man de kulturella och kreativa sektorernas kommersiella potential, ökar tillgången till och främjandet av kreativt innehåll, konstnärlig forskning och kreativitet och bidrar till hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. När kreativitet och ny kunskap gynnas bidrar det dessutom till att konkurrenskraften ökar och innovation stimuleras inom de industriella värdekedjorna. Unionens rika kulturella och språkliga mångfald är en viktig tillgång för det europeiska projektet. Samtidigt kännetecknas den europeiska kulturella och kreativa marknaden av geografiska särdrag, språkliga särdrag eller båda delarna, vilket kan orsaka marknadsfragmentering. Det krävs därför fortsatta ansträngningar för att säkerställa att de kulturella och kreativa sektorerna till fullo kan dra nytta av unionens inre marknad och i synnerhet den digitala inre marknaden.

| (8) | Övergången till digital teknik utgör ett paradigmskifte för de kulturella och kreativa sektorerna. Den har förändrat vanor, relationer och produktions- och konsumtionsmodeller. Detta innebär ett antal utmaningar. Samtidigt medför övergången till digital teknik nya möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna när det gäller skapande och distribution av, samt tillgång till, europeiska verk, vilket gynnar det europeiska samhället som helhet. Programmet bör uppmuntra de kulturella och kreativa sektorerna att utnyttja dessa möjligheter. |
| --- | --- |

(8)

Övergången till digital teknik utgör ett paradigmskifte för de kulturella och kreativa sektorerna. Den har förändrat vanor, relationer och produktions- och konsumtionsmodeller. Detta innebär ett antal utmaningar. Samtidigt medför övergången till digital teknik nya möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna när det gäller skapande och distribution av, samt tillgång till, europeiska verk, vilket gynnar det europeiska samhället som helhet. Programmet bör uppmuntra de kulturella och kreativa sektorerna att utnyttja dessa möjligheter.

| (9) | Programmet bör ta de kulturella och kreativa sektorernas dubbla karaktär i beaktande genom att erkänna dels kulturens inneboende och konstnärliga värde, dels dessa sektorers ekonomiska värde, inbegripet dessa sektorers allmänna bidrag till tillväxt och konkurrenskraft samt till kreativitet och innovation. Programmet bör också beakta kulturens positiva inverkan på den interkulturella dialogen, den sociala sammanhållningen och kunskapsspridande. Detta förutsätter starka kulturella och kreativa sektorer i Europa, framförallt en dynamisk europeisk audiovisuell industri, med tanke på dess förmåga att nå olika målgrupper och dess ekonomiska betydelse, även för andra kreativa sektorer. Konkurrensen på de globala audiovisuella marknaderna har emellertid ytterligare intensifierats genom den allt mer omfattande övergången till digital teknik, exempelvis i form av förändringar i medieproduktion och konsumtion och de globala plattformarnas allt starkare position när det gäller innehållsdistribution. Därför finns det ett behov av att intensifiera stödet till den europeiska industrin. |
| --- | --- |

(9)

Programmet bör ta de kulturella och kreativa sektorernas dubbla karaktär i beaktande genom att erkänna dels kulturens inneboende och konstnärliga värde, dels dessa sektorers ekonomiska värde, inbegripet dessa sektorers allmänna bidrag till tillväxt och konkurrenskraft samt till kreativitet och innovation. Programmet bör också beakta kulturens positiva inverkan på den interkulturella dialogen, den sociala sammanhållningen och kunskapsspridande. Detta förutsätter starka kulturella och kreativa sektorer i Europa, framförallt en dynamisk europeisk audiovisuell industri, med tanke på dess förmåga att nå olika målgrupper och dess ekonomiska betydelse, även för andra kreativa sektorer. Konkurrensen på de globala audiovisuella marknaderna har emellertid ytterligare intensifierats genom den allt mer omfattande övergången till digital teknik, exempelvis i form av förändringar i medieproduktion och konsumtion och de globala plattformarnas allt starkare position när det gäller innehållsdistribution. Därför finns det ett behov av att intensifiera stödet till den europeiska industrin.

| (10) | De kulturella och kreativa sektorerna bidrar avsevärt till att stärka och ge nytt liv åt unionens territorier, vilket unionsinsatsen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU (4) (Europeisk kulturhuvudstad), är ett exempel på. På så sätt är de kulturella och kreativa sektorerna viktiga drivkrafter för att stödja kvalitetsbaserad turism, regional och lokal utveckling och stadsutveckling i unionen. |
| --- | --- |

(10)

De kulturella och kreativa sektorerna bidrar avsevärt till att stärka och ge nytt liv åt unionens territorier, vilket unionsinsatsen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU (4) (Europeisk kulturhuvudstad), är ett exempel på. På så sätt är de kulturella och kreativa sektorerna viktiga drivkrafter för att stödja kvalitetsbaserad turism, regional och lokal utveckling och stadsutveckling i unionen.

| (11) | För att vara ändamålsenligt bör programmet ta hänsyn till de olika kulturella och kreativa sektorernas specifika karaktär och utmaningar, deras olika målgrupper och deras särskilda behov, genom skräddarsydda tillvägagångssätt inom ramen för ett programområde för den audiovisuella sektorn (programområdet Media), ett programområde för de övriga kulturella och kreativa sektorerna (programområdet Kultur) samt ett sektorsövergripande programområde (det sektorsövergripande programområdet). |
| --- | --- |

(11)

För att vara ändamålsenligt bör programmet ta hänsyn till de olika kulturella och kreativa sektorernas specifika karaktär och utmaningar, deras olika målgrupper och deras särskilda behov, genom skräddarsydda tillvägagångssätt inom ramen för ett programområde för den audiovisuella sektorn (programområdet Media), ett programområde för de övriga kulturella och kreativa sektorerna (programområdet Kultur) samt ett sektorsövergripande programområde (det sektorsövergripande programområdet).

| (12) | Programmet bör stödja åtgärder och verksamheter med ett europeiskt mervärde, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier samt andra unionsprogram och unionsstrategier och som påverkar europeiska medborgare positivt, och bör stödja utveckling och främjande av gränsöverskridande samarbete och utbyte inom de kulturella och kreativa sektorerna. Genom sådana åtgärder och verksamheter bidrar programmet till att stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena samtidigt som det främjar kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bör stödja åtgärder och verksamheter med ett europeiskt mervärde, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier samt andra unionsprogram och unionsstrategier och som påverkar europeiska medborgare positivt, och bör stödja utveckling och främjande av gränsöverskridande samarbete och utbyte inom de kulturella och kreativa sektorerna. Genom sådana åtgärder och verksamheter bidrar programmet till att stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena samtidigt som det främjar kulturell och språklig mångfald.

| (13) | Musik i alla former och alla uttryckssätt, och i synnerhet samtida musik och livemusik, är en viktig del av unionens kulturella, konstnärliga och ekonomiska landskap och av dess kulturarv. Musik är en del av den sociala sammanhållningen och fungerar som ett viktigt verktyg för att stärka den ekonomiska och kulturella utvecklingen. Programområdet Kultur bör därför uppmärksamma musiksektorn. |
| --- | --- |

(13)

Musik i alla former och alla uttryckssätt, och i synnerhet samtida musik och livemusik, är en viktig del av unionens kulturella, konstnärliga och ekonomiska landskap och av dess kulturarv. Musik är en del av den sociala sammanhållningen och fungerar som ett viktigt verktyg för att stärka den ekonomiska och kulturella utvecklingen. Programområdet Kultur bör därför uppmärksamma musiksektorn.

| (14) | Programområdet Kultur bör uppmuntra nätverkande mellan kreativa gemenskaper samt stödja gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan olika yrkessektorer med hjälp av olika färdigheter, t.ex. konstnärliga, kreativa, digitala och tekniska färdigheter. |
| --- | --- |

(14)

Programområdet Kultur bör uppmuntra nätverkande mellan kreativa gemenskaper samt stödja gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan olika yrkessektorer med hjälp av olika färdigheter, t.ex. konstnärliga, kreativa, digitala och tekniska färdigheter.

| (15) | Det sektorsövergripande programområdet syftar till att utnyttja möjligheterna till samarbete inom de olika kulturella och kreativa sektorerna och att ta itu med de gemensamma utmaningar de står inför. Ett gemensamt övergripande tillvägagångssätt ger fördelar i form av effektivare kunskapsöverföring och administration. I det sammanhanget bidrar programkontoren till att programmets mål uppnås och genomförs. |
| --- | --- |

(15)

Det sektorsövergripande programområdet syftar till att utnyttja möjligheterna till samarbete inom de olika kulturella och kreativa sektorerna och att ta itu med de gemensamma utmaningar de står inför. Ett gemensamt övergripande tillvägagångssätt ger fördelar i form av effektivare kunskapsöverföring och administration. I det sammanhanget bidrar programkontoren till att programmets mål uppnås och genomförs.

| (16) | Åtgärder från unionens sida behövs inom den audiovisuella sektorn för att komplettera unionens politik för den digitala inre marknaden. Detta rör framför allt moderniseringen av det europeiska regelverket för upphovsrätt genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) och (EU) 2019/790 (6) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (7), i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiven (EU) 2019/789 och (EU) 2019/790 syftar till att stärka de europeiska aktörerna inom den audiovisuella sektorn när det gäller att skapa, finansiera, producera och sprida verk som intar en framträdande plats på exempelvis tv, bio eller beställvideotjänster (VoD), som är tillgängliga och attraktiva för publiken på en mer öppen och konkurrensbetonad marknad i och utanför Europa. Dessa direktiv syftar också till att få till stånd en välfungerande marknad för kreatörer och rättighetsinnehavare, i synnerhet för presspublikationer och onlineplattformar, och säkerställa en skälig ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer, vilket är aspekter som bör beaktas inom ramen för programmet. Stödet bör dessutom intensifieras för att hantera den aktuella utvecklingen på marknaden och framför allt den starkare ställning som globala plattformar har intagit i fråga om distribution i jämförelse med nationella etermedier som traditionellt sett investerat i produktionen av europeiska verk. Eftersom marknadsvillkoren och aktörerna inom den audiovisuella sektorn fortsätter att utvecklas bör särskilda kriterier för att definiera vad som utgör ett oberoende produktionsbolag tillhandahållas inom ramen för programmets genomförande. |
| --- | --- |

(16)

Åtgärder från unionens sida behövs inom den audiovisuella sektorn för att komplettera unionens politik för den digitala inre marknaden. Detta rör framför allt moderniseringen av det europeiska regelverket för upphovsrätt genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) och (EU) 2019/790 (6) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (7), i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiven (EU) 2019/789 och (EU) 2019/790 syftar till att stärka de europeiska aktörerna inom den audiovisuella sektorn när det gäller att skapa, finansiera, producera och sprida verk som intar en framträdande plats på exempelvis tv, bio eller beställvideotjänster (VoD), som är tillgängliga och attraktiva för publiken på en mer öppen och konkurrensbetonad marknad i och utanför Europa. Dessa direktiv syftar också till att få till stånd en välfungerande marknad för kreatörer och rättighetsinnehavare, i synnerhet för presspublikationer och onlineplattformar, och säkerställa en skälig ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer, vilket är aspekter som bör beaktas inom ramen för programmet. Stödet bör dessutom intensifieras för att hantera den aktuella utvecklingen på marknaden och framför allt den starkare ställning som globala plattformar har intagit i fråga om distribution i jämförelse med nationella etermedier som traditionellt sett investerat i produktionen av europeiska verk. Eftersom marknadsvillkoren och aktörerna inom den audiovisuella sektorn fortsätter att utvecklas bör särskilda kriterier för att definiera vad som utgör ett oberoende produktionsbolag tillhandahållas inom ramen för programmets genomförande.

| (17) | Programmet bör ge organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna möjlighet att delta i så stor utsträckning som möjligt i programmet och få tillgång till det på så många olika sätt som möjligt, oberoende av deras geografiska ursprung. Programmet bör stödja dessa organisationer och de största talangerna, oberoende av var de befinner sig, så att de kan verka över gränserna och internationellt. Programområdet Media bör ta hänsyn till skillnader mellan länder när det gäller produktion och distribution av audiovisuellt innehåll, samt tillgång till audiovisuellt innehåll och konsumtionstrender i fråga om audiovisuellt innehåll och, i synnerhet, deras språkliga och geografiska särdrag och därigenom skapa mer likvärdiga förutsättningar, bredda deltagandet av, och öka samarbetet mellan, medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet samt stödja europeiska talanger, oberoende av var de befinner sig, så att de kan vara aktiva över gränserna och internationellt. De yttersta randområdenas särdrag som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör också beaktas. |
| --- | --- |

(17)

Programmet bör ge organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna möjlighet att delta i så stor utsträckning som möjligt i programmet och få tillgång till det på så många olika sätt som möjligt, oberoende av deras geografiska ursprung. Programmet bör stödja dessa organisationer och de största talangerna, oberoende av var de befinner sig, så att de kan verka över gränserna och internationellt. Programområdet Media bör ta hänsyn till skillnader mellan länder när det gäller produktion och distribution av audiovisuellt innehåll, samt tillgång till audiovisuellt innehåll och konsumtionstrender i fråga om audiovisuellt innehåll och, i synnerhet, deras språkliga och geografiska särdrag och därigenom skapa mer likvärdiga förutsättningar, bredda deltagandet av, och öka samarbetet mellan, medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet samt stödja europeiska talanger, oberoende av var de befinner sig, så att de kan vara aktiva över gränserna och internationellt. De yttersta randområdenas särdrag som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör också beaktas.

| (18) | De särskilda insatserna inom ramen för programmet, exempelvis Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011/EU (9) (det europeiska kulturarvsmärket), de europeiska kulturarvsdagarna, Europeiska unionens kulturpriser på områden som samtida musik, rock- och popmusik, litteratur, kulturarv och arkitektur samt det europeiska kulturhuvudstadsevenemanget, har nått miljontals européer och visat på de sociala och ekonomiska fördelarna med en europeisk kulturpolitik, och bör därför fortsätta att genomföras och när så är möjligt utvidgas. Programområdet Kultur bör stödja nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket. Möjligheten att utvidga de europeiska priserna till nya områden och sektorer, framför allt teater, bör också övervägas. |
| --- | --- |

(18)

De särskilda insatserna inom ramen för programmet, exempelvis Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011/EU (9) (det europeiska kulturarvsmärket), de europeiska kulturarvsdagarna, Europeiska unionens kulturpriser på områden som samtida musik, rock- och popmusik, litteratur, kulturarv och arkitektur samt det europeiska kulturhuvudstadsevenemanget, har nått miljontals européer och visat på de sociala och ekonomiska fördelarna med en europeisk kulturpolitik, och bör därför fortsätta att genomföras och när så är möjligt utvidgas. Programområdet Kultur bör stödja nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket. Möjligheten att utvidga de europeiska priserna till nya områden och sektorer, framför allt teater, bör också övervägas.

| (19) | Kulturen är central för att stärka inkluderande och sammanhållna samhällen. I samband med migrationsfrågor och integrationsutmaningar spelar kulturen en avgörande roll när det gäller att skapa möjligheter till interkulturell dialog, integrera migranter och flyktingar och hjälpa dem att känna sig som en del av sina värdsamhällen samt skapa goda förbindelser mellan migranter och deras nya samhällen. |
| --- | --- |

(19)

Kulturen är central för att stärka inkluderande och sammanhållna samhällen. I samband med migrationsfrågor och integrationsutmaningar spelar kulturen en avgörande roll när det gäller att skapa möjligheter till interkulturell dialog, integrera migranter och flyktingar och hjälpa dem att känna sig som en del av sina värdsamhällen samt skapa goda förbindelser mellan migranter och deras nya samhällen.

| (20) | För att bidra till ett inkluderande samhälle bör programmet främja och öka det kulturella deltagandet i hela unionen, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning och personer från utsatta förhållanden. |
| --- | --- |

(20)

För att bidra till ett inkluderande samhälle bör programmet främja och öka det kulturella deltagandet i hela unionen, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning och personer från utsatta förhållanden.

| (21) | I enlighet med Davosdeklarationen av den 22 januari 2018 med titeln Towards a high-quality Baukultur for Europe (om skapandet av en högkvalitativ byggkultur för Europa) bör åtgärder vidtas för att främja en ny integrerad strategi för att utforma en högkvalitativ bebyggd miljö som är förankrad i kulturen, stärker den sociala sammanhållningen, garanterar en hållbar miljö och bidrar till hela befolkningens hälsa och välbefinnande. Den strategin bör inte enbart fokusera på stadsområden utan också på sammankoppling av randområden och landsbygdsområden. Konceptet byggkultur omfattar alla faktorer som direkt påverkar medborgarnas och samhällenas livskvalitet och därigenom mycket konkret främjar inkludering, sammanhållning och hållbarhet. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med Davosdeklarationen av den 22 januari 2018 med titeln Towards a high-quality Baukultur for Europe (om skapandet av en högkvalitativ byggkultur för Europa) bör åtgärder vidtas för att främja en ny integrerad strategi för att utforma en högkvalitativ bebyggd miljö som är förankrad i kulturen, stärker den sociala sammanhållningen, garanterar en hållbar miljö och bidrar till hela befolkningens hälsa och välbefinnande. Den strategin bör inte enbart fokusera på stadsområden utan också på sammankoppling av randområden och landsbygdsområden. Konceptet byggkultur omfattar alla faktorer som direkt påverkar medborgarnas och samhällenas livskvalitet och därigenom mycket konkret främjar inkludering, sammanhållning och hållbarhet.

| (22) | Yttrandefrihet och konstnärlig frihet är kärnan i dynamiska kulturella och kreativa sektorer. Framför allt nyhetsmedierna behöver ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap. Tillsammans med direktiv 2010/13/EU bör programmet därför främja ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap och uppmuntra samverkan och sektorsövergripande verksamhet till stöd för nyhetsmedierna. Programmet bör stödja nya yrkesverksamma inom mediebranschen och stärka utvecklingen av kritiskt tänkande bland medborgarna genom att främja mediekunnighet. |
| --- | --- |

(22)

Yttrandefrihet och konstnärlig frihet är kärnan i dynamiska kulturella och kreativa sektorer. Framför allt nyhetsmedierna behöver ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap. Tillsammans med direktiv 2010/13/EU bör programmet därför främja ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap och uppmuntra samverkan och sektorsövergripande verksamhet till stöd för nyhetsmedierna. Programmet bör stödja nya yrkesverksamma inom mediebranschen och stärka utvecklingen av kritiskt tänkande bland medborgarna genom att främja mediekunnighet.

| (23) | Programmet bör också stimulera intresset för och förbättra tillgången till europeiska audiovisuella verk, i synnerhet genom publikutvecklingsåtgärder, inklusive filmkunnighet. |
| --- | --- |

(23)

Programmet bör också stimulera intresset för och förbättra tillgången till europeiska audiovisuella verk, i synnerhet genom publikutvecklingsåtgärder, inklusive filmkunnighet.

| (24) | Konstnärers och kulturarbetares rörlighet över gränserna inom ramen för programområdet Kultur kan bidra till bättre sammankopplade, starkare och mer hållbara kulturella och kreativa sektorer i unionen eftersom detta är ett sätt att påskynda kompetensutvecklingen och inlärningskurvan inom de kulturella och kreativa sektorerna, den interkulturella medvetenheten, de gränsöverskridande samarbetsprojekten, samproduktionen och spridningen av konstnärliga verk. |
| --- | --- |

(24)

Konstnärers och kulturarbetares rörlighet över gränserna inom ramen för programområdet Kultur kan bidra till bättre sammankopplade, starkare och mer hållbara kulturella och kreativa sektorer i unionen eftersom detta är ett sätt att påskynda kompetensutvecklingen och inlärningskurvan inom de kulturella och kreativa sektorerna, den interkulturella medvetenheten, de gränsöverskridande samarbetsprojekten, samproduktionen och spridningen av konstnärliga verk.

| (25) | Samarbetsprojekt, i synnerhet småskaliga projekt, bör, med tanke på de kulturella och kreativa sektorernas särdrag, vara centrala inom programområdet Kultur. Därför bör kommissionen underlätta deltagande i programmet genom att avsevärt förenkla de byråkratiska förfarandena, främst i ansökningsfasen, och, för småskaliga projekt, genom att tillåta högre medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

(25)

Samarbetsprojekt, i synnerhet småskaliga projekt, bör, med tanke på de kulturella och kreativa sektorernas särdrag, vara centrala inom programområdet Kultur. Därför bör kommissionen underlätta deltagande i programmet genom att avsevärt förenkla de byråkratiska förfarandena, främst i ansökningsfasen, och, för småskaliga projekt, genom att tillåta högre medfinansieringssatser.

| (26) | I linje med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör programmet i all sin verksamhet stödja jämställdhetsintegrering och integrering av icke-diskrimineringsmål och bör i förekommande fall definiera lämpliga kriterier avseende balans mellan könen. Kvinnor deltar aktivt i de kulturella och kreativa sektorerna som upphovspersoner, yrkesverksamma, lärare, konstnärer och publik. Det är dock mindre sannolikt att kvinnor innehar beslutsfattande befattningar vid kulturella, konstnärliga och kreativa institutioner. Därför bör programmet främja kvinnliga talanger för att stödja kvinnors konstnärliga karriärer och yrkeskarriärer. |
| --- | --- |

(26)

I linje med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör programmet i all sin verksamhet stödja jämställdhetsintegrering och integrering av icke-diskrimineringsmål och bör i förekommande fall definiera lämpliga kriterier avseende balans mellan könen. Kvinnor deltar aktivt i de kulturella och kreativa sektorerna som upphovspersoner, yrkesverksamma, lärare, konstnärer och publik. Det är dock mindre sannolikt att kvinnor innehar beslutsfattande befattningar vid kulturella, konstnärliga och kreativa institutioner. Därför bör programmet främja kvinnliga talanger för att stödja kvinnors konstnärliga karriärer och yrkeskarriärer.

| (27) | Med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 juni 2016 med titeln Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser, som stöddes av Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (10), och rådets slutsatser av den 24 maj 2017 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser, bör europeiska finansieringsinstrument, särskilt programmet, erkänna kulturens betydelse i de internationella förbindelserna och dess roll för att främja de värden Europa står för genom särskilda och riktade åtgärder i syfte att ge unionen tydlig genomslagskraft på den globala arenan. |
| --- | --- |

(27)

Med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 juni 2016 med titeln Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser, som stöddes av Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (10), och rådets slutsatser av den 24 maj 2017 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser, bör europeiska finansieringsinstrument, särskilt programmet, erkänna kulturens betydelse i de internationella förbindelserna och dess roll för att främja de värden Europa står för genom särskilda och riktade åtgärder i syfte att ge unionen tydlig genomslagskraft på den globala arenan.

| (28) | I linje med kommissionens meddelande av den 22 juli 2014 med titeln En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, bör de relevanta politikområdena och instrumenten säkerställa att de positiva effekterna av Europaåret för kulturarv 2018, såsom den framgångsrika och effektiva integreringen av kulturen i andra politikområden, främst genom en strategi för deltagandebaserad styrning, blir bestående, genom att ta till vara det europeiska kulturarvets långsiktiga och hållbara värde samt utveckla en mer integrerad strategi för dess bevarande och tillvaratagande och stödja hållbart skydd och förnyelse liksom anpassningsbar återanvändning av kulturarvet samt främja dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande. I kultursektorn bör man överväga att stödja konstnärer, kreatörer och konsthantverkare inom traditionella näringar med anknytning till restaurering av kulturarvet. I synnerhet inom den audiovisuella sektorn är äldre verk en viktig källa till minne och kulturell mångfald och utgör potentiella marknadsmöjligheter. I detta sammanhang bidrar audiovisuella arkiv och bibliotek till bevarande, återanvändning och ny marknadsutveckling för äldre verk. |
| --- | --- |

(28)

I linje med kommissionens meddelande av den 22 juli 2014 med titeln En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, bör de relevanta politikområdena och instrumenten säkerställa att de positiva effekterna av Europaåret för kulturarv 2018, såsom den framgångsrika och effektiva integreringen av kulturen i andra politikområden, främst genom en strategi för deltagandebaserad styrning, blir bestående, genom att ta till vara det europeiska kulturarvets långsiktiga och hållbara värde samt utveckla en mer integrerad strategi för dess bevarande och tillvaratagande och stödja hållbart skydd och förnyelse liksom anpassningsbar återanvändning av kulturarvet samt främja dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande. I kultursektorn bör man överväga att stödja konstnärer, kreatörer och konsthantverkare inom traditionella näringar med anknytning till restaurering av kulturarvet. I synnerhet inom den audiovisuella sektorn är äldre verk en viktig källa till minne och kulturell mångfald och utgör potentiella marknadsmöjligheter. I detta sammanhang bidrar audiovisuella arkiv och bibliotek till bevarande, återanvändning och ny marknadsutveckling för äldre verk.

| (29) | I linje med kommissionens meddelande av den 10 mars 2020 med titeln En ny industristrategi för EU bör unionen förlita sig på sina starka sidor, framför allt sin mångfald, sina talanger, värden, levnadssätt, innovatörer och kreatörer. |
| --- | --- |

(29)

I linje med kommissionens meddelande av den 10 mars 2020 med titeln En ny industristrategi för EU bör unionen förlita sig på sina starka sidor, framför allt sin mångfald, sina talanger, värden, levnadssätt, innovatörer och kreatörer.

| (30) | Programmets framgång bygger på utveckling av innovativa och ändamålsenliga projekt som skapar god praxis i fråga om gränsöverskridande europeiskt samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna. När så är möjligt bör sådana framgångssagor framhållas för att uppmuntra stöd till nya affärsmodeller och färdigheter, gynna traditionellt kunnande och omsätta kreativa och tvärvetenskapliga lösningar i ekonomiskt och socialt värde. |
| --- | --- |

(30)

Programmets framgång bygger på utveckling av innovativa och ändamålsenliga projekt som skapar god praxis i fråga om gränsöverskridande europeiskt samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna. När så är möjligt bör sådana framgångssagor framhållas för att uppmuntra stöd till nya affärsmodeller och färdigheter, gynna traditionellt kunnande och omsätta kreativa och tvärvetenskapliga lösningar i ekonomiskt och socialt värde.

| (31) | Programmet bör på vissa villkor vara öppet för deltagande för Eftaländerna samt för de anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater som omfattas av en anslutningsstrategi, liksom för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt unionens strategiska partner. |
| --- | --- |

(31)

Programmet bör på vissa villkor vara öppet för deltagande för Eftaländerna samt för de anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater som omfattas av en anslutningsstrategi, liksom för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt unionens strategiska partner.

| (32) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (11), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(32)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (11), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (33) | Tredjeländer bör sträva efter att fullt ut delta i programmet. Tredjeländer som inte uppfyller villkoren för att delta i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet, men som deltar i programområdet Kultur, bör kunna inrätta och stödja programkontor för att marknadsföra programmet i sitt land och stimulera gränsöverskridande samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

(33)

Tredjeländer bör sträva efter att fullt ut delta i programmet. Tredjeländer som inte uppfyller villkoren för att delta i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet, men som deltar i programområdet Kultur, bör kunna inrätta och stödja programkontor för att marknadsföra programmet i sitt land och stimulera gränsöverskridande samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna.

| (34) | Undantag från skyldigheten att uppfylla villkoren i direktiv 2010/13/EU bör vara föremål för kontroll och beviljas länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i vederbörligen motiverade fall, med beaktande av den audiovisuella marknadens specifika situation i landet i fråga samt graden av integration i de europeiska audiovisuella politiska ramarna. Framstegen när det gäller att uppnå målen i direktiv 2010/13/EU bör övervakas regelbundet. Vidare bör deltagandet i åtgärder som finansieras via programområdet Media fastställas från fall till fall i relevanta arbetsprogram. |
| --- | --- |

(34)

Undantag från skyldigheten att uppfylla villkoren i direktiv 2010/13/EU bör vara föremål för kontroll och beviljas länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i vederbörligen motiverade fall, med beaktande av den audiovisuella marknadens specifika situation i landet i fråga samt graden av integration i de europeiska audiovisuella politiska ramarna. Framstegen när det gäller att uppnå målen i direktiv 2010/13/EU bör övervakas regelbundet. Vidare bör deltagandet i åtgärder som finansieras via programområdet Media fastställas från fall till fall i relevanta arbetsprogram.

| (35) | Programmet bör främja samarbetet mellan unionen och internationella organisationer, såsom Unesco, Europarådet, inklusive Eurimages och Europeiska audiovisuella observationsorganet (observationsorganet), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten. Programmet bör också stödja unionens åtagande i fråga om FN:s mål för hållbar utveckling, framförallt den kulturella dimensionen. När det gäller den audiovisuella sektorn bör programmet säkerställa unionens bidrag till det arbete som utförs av observationsorganet. |
| --- | --- |

(35)

Programmet bör främja samarbetet mellan unionen och internationella organisationer, såsom Unesco, Europarådet, inklusive Eurimages och Europeiska audiovisuella observationsorganet (observationsorganet), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten. Programmet bör också stödja unionens åtagande i fråga om FN:s mål för hållbar utveckling, framförallt den kulturella dimensionen. När det gäller den audiovisuella sektorn bör programmet säkerställa unionens bidrag till det arbete som utförs av observationsorganet.

| (36) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, kommer programmet att bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör åtgärderna enligt denna förordning respektera principen om att inte orsaka skada. Relevanta åtgärder bör identifieras och införas, utan att programmets grundläggande karaktär ändras, och bör omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(36)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, kommer programmet att bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör åtgärderna enligt denna förordning respektera principen om att inte orsaka skada. Relevanta åtgärder bör identifieras och införas, utan att programmets grundläggande karaktär ändras, och bör omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (37) | För enkelhetens och effektivitetens skull bör kommissionen kunna dela upp budgetmässiga åtaganden i årliga delåtaganden. I så fall bör kommissionen besluta om betalning av de budgetmässiga delåtagandena under genomförandet av programmet med beaktande av framstegen med de åtgärder som får ekonomiskt stöd, de uppskattade behoven för dessa åtgärder och den tillgängliga budgeten. Kommissionen bör till bidragsmottagarna överlämna en vägledande tidsplan för betalningen av de enskilda årliga delåtagandena. |
| --- | --- |

(37)

För enkelhetens och effektivitetens skull bör kommissionen kunna dela upp budgetmässiga åtaganden i årliga delåtaganden. I så fall bör kommissionen besluta om betalning av de budgetmässiga delåtagandena under genomförandet av programmet med beaktande av framstegen med de åtgärder som får ekonomiskt stöd, de uppskattade behoven för dessa åtgärder och den tillgängliga budgeten. Kommissionen bör till bidragsmottagarna överlämna en vägledande tidsplan för betalningen av de enskilda årliga delåtagandena.

| (38) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. |
| --- | --- |

(38)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget.

| (39) | LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och European Film Academy har etablerats som ett distinkt europeiskt pris som marknadsför och sprider europeiska filmer som speglar europeisk identitet och europeiska värden bortom nationsgränserna och som bygger på samarbete med en gemenskap av kända filmskapare och europeiska filmorganisationer och filmnätverk. |
| --- | --- |

(39)

LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och European Film Academy har etablerats som ett distinkt europeiskt pris som marknadsför och sprider europeiska filmer som speglar europeisk identitet och europeiska värden bortom nationsgränserna och som bygger på samarbete med en gemenskap av kända filmskapare och europeiska filmorganisationer och filmnätverk.

| (40) | Sedan Europeiska unionens ungdomsorkester inrättades har den utvecklat en unik sakkunskap när det gäller att verka för tillgång till musik samt interkulturell dialog, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur, samtidigt som den gynnar unga musikers internationella karriärutveckling och utbildning. Det som utmärker Europeiska unionens ungdomsorkester är att det är en europeisk orkester som skapats genom en resolution från Europaparlamentet, som överskrider kulturella gränser och som består av unga musiker som väljs ut runtom i Europa i enlighet med stränga konstnärliga kriterier genom en årlig strikt och transparent uttagningsprocess i alla medlemsstater. Detta särskilda bidrag till Europas kulturella mångfald och identitet bör erkännas, till exempel genom att ombesörja åtgärder som Europeiska unionens ungdomsorkester och liknande europeiska kulturenheter kan ansöka om att delta i. Möjlighet till flerårig finansiering för sådana enheter bör ombesörjas för att säkerställa deras funktionsmässiga stabilitet. |
| --- | --- |

(40)

Sedan Europeiska unionens ungdomsorkester inrättades har den utvecklat en unik sakkunskap när det gäller att verka för tillgång till musik samt interkulturell dialog, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur, samtidigt som den gynnar unga musikers internationella karriärutveckling och utbildning. Det som utmärker Europeiska unionens ungdomsorkester är att det är en europeisk orkester som skapats genom en resolution från Europaparlamentet, som överskrider kulturella gränser och som består av unga musiker som väljs ut runtom i Europa i enlighet med stränga konstnärliga kriterier genom en årlig strikt och transparent uttagningsprocess i alla medlemsstater. Detta särskilda bidrag till Europas kulturella mångfald och identitet bör erkännas, till exempel genom att ombesörja åtgärder som Europeiska unionens ungdomsorkester och liknande europeiska kulturenheter kan ansöka om att delta i. Möjlighet till flerårig finansiering för sådana enheter bör ombesörjas för att säkerställa deras funktionsmässiga stabilitet.

| (41) | De organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna som har en stor geografisk täckning i Europa och har en verksamhet som innebär att de tillhandahåller kulturella tjänster direkt till Europeiska medborgare och som därmed direkt kan inverka på den europeiska identiteten, bör vara berättigade till stöd från unionen. |
| --- | --- |

(41)

De organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna som har en stor geografisk täckning i Europa och har en verksamhet som innebär att de tillhandahåller kulturella tjänster direkt till Europeiska medborgare och som därmed direkt kan inverka på den europeiska identiteten, bör vara berättigade till stöd från unionen.

| (42) | För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att all verksamhet som bedrivs genom programmet ger ett europeiskt mervärde. Det är även nödvändigt att säkerställa att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet. Samstämmighet, komplementaritet och synergieffekter bör eftersträvas med finansieringsprogram som stöder politikområden med nära kopplingar till varandra, så att det säkerställs att potentiella bidragsmottagare är medvetna om de olika finansieringsmöjligheterna, samt med övergripande politikområden såsom unionens konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

(42)

För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att all verksamhet som bedrivs genom programmet ger ett europeiskt mervärde. Det är även nödvändigt att säkerställa att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet. Samstämmighet, komplementaritet och synergieffekter bör eftersträvas med finansieringsprogram som stöder politikområden med nära kopplingar till varandra, så att det säkerställs att potentiella bidragsmottagare är medvetna om de olika finansieringsmöjligheterna, samt med övergripande politikområden såsom unionens konkurrenspolitik.

| (43) | Det ekonomiska stödet bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(43)

Det ekonomiska stödet bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

| (44) | Det är viktigt att programmet tar itu med de europeiska kulturella och kreativa sektorernas strukturella utmaningar, vilka har förvärrats av covid-19-pandemin. Programmet omfattar den europeiska kulturens och de europeiska mediernas grundläggande roll för medborgarnas välbefinnande och deras möjligheter att fatta välgrundade beslut. Tillsammans med andra relevanta unionsfinansieringsprogram och Next Generation EU bör programmet stödja de kulturella och kreativa sektorernas återhämtning på kort sikt, stärka deras motståndskraft och konkurrenskraft på längre sikt för att på bästa sätt hantera potentiella större kriser i framtiden och understödja deras digitala och gröna omställning. |
| --- | --- |

(44)

Det är viktigt att programmet tar itu med de europeiska kulturella och kreativa sektorernas strukturella utmaningar, vilka har förvärrats av covid-19-pandemin. Programmet omfattar den europeiska kulturens och de europeiska mediernas grundläggande roll för medborgarnas välbefinnande och deras möjligheter att fatta välgrundade beslut. Tillsammans med andra relevanta unionsfinansieringsprogram och Next Generation EU bör programmet stödja de kulturella och kreativa sektorernas återhämtning på kort sikt, stärka deras motståndskraft och konkurrenskraft på längre sikt för att på bästa sätt hantera potentiella större kriser i framtiden och understödja deras digitala och gröna omställning.

| (45) | Programmets politiska mål uppnås också framför allt med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier via de olika politiska delarna av InvestEU-programmet 2021–2027 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (13), som, bland annat, fortsätter att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag och organisationer från de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

(45)

Programmets politiska mål uppnås också framför allt med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier via de olika politiska delarna av InvestEU-programmet 2021–2027 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (13), som, bland annat, fortsätter att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag och organisationer från de kulturella och kreativa sektorerna.

| (46) | Genomslagskraft, kvalitet och effektivitet vid genomförandet av projekt inom programmet bör utgöra centrala utvärderingskriterier för urvalet av projekten i fråga. Med beaktande av den tekniska expertis som krävs för att bedöma förslagen inom programmets specifika åtgärder får medlemmar i de kommittéer som utvärderar dessa förslag (utvärderingskommittéerna) vara externa experter. När de externa experterna väljs ut bör vederbörlig hänsyn tas till deras yrkesbakgrund och till könsbalansen inom kommittén i fråga. |
| --- | --- |

(46)

Genomslagskraft, kvalitet och effektivitet vid genomförandet av projekt inom programmet bör utgöra centrala utvärderingskriterier för urvalet av projekten i fråga. Med beaktande av den tekniska expertis som krävs för att bedöma förslagen inom programmets specifika åtgärder får medlemmar i de kommittéer som utvärderar dessa förslag (utvärderingskommittéerna) vara externa experter. När de externa experterna väljs ut bör vederbörlig hänsyn tas till deras yrkesbakgrund och till könsbalansen inom kommittén i fråga.

| (47) | Programmet bör inbegripa ett realistiskt och hanterbart system av kvalitativa och kvantitativa prestationsindikatorer som följer åtgärderna i programmet och kontinuerligt övervakar genomförandet. Dessa övervaknings-, informations- och kommunikationsåtgärder som rör programmet och dess åtgärder bör bygga på programmets tre olika programområden. |
| --- | --- |

(47)

Programmet bör inbegripa ett realistiskt och hanterbart system av kvalitativa och kvantitativa prestationsindikatorer som följer åtgärderna i programmet och kontinuerligt övervakar genomförandet. Dessa övervaknings-, informations- och kommunikationsåtgärder som rör programmet och dess åtgärder bör bygga på programmets tre olika programområden.

| (48) | Med tanke på vikten av och komplexiteten i att samla in och analysera uppgifter och mäta kulturpolitikens effekter bör kommissionen hjälpa till att samla in belägg och statistiska uppgifter om trenderna och utvecklingen inom de kulturella och kreativa sektorerna genom att utnyttja sin och andra relevanta forskningsinstituts expertis och bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om de uppgifter som samlats in. |
| --- | --- |

(48)

Med tanke på vikten av och komplexiteten i att samla in och analysera uppgifter och mäta kulturpolitikens effekter bör kommissionen hjälpa till att samla in belägg och statistiska uppgifter om trenderna och utvecklingen inom de kulturella och kreativa sektorerna genom att utnyttja sin och andra relevanta forskningsinstituts expertis och bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om de uppgifter som samlats in.

| (49) | Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid för åren 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (den fleråriga budgetramen 2021–2027). |
| --- | --- |

(49)

Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid för åren 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (den fleråriga budgetramen 2021–2027).

| (50) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (15), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(50)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (15), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (51) | Budgetförordningen är tillämplig på detta program. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, inbegripet till tredje parter, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(51)

Budgetförordningen är tillämplig på detta program. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, inbegripet till tredje parter, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (52) | De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av deras förmåga att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, de administrativa bördorna, behovet av administrativ förenkling, i synnerhet i ansökningsprocessen, till förmån för alla berörda parter, och den förväntade risken för bristande regelefterlevnad. När detta val görs bör användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen beaktas. |
| --- | --- |

(52)

De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av deras förmåga att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, de administrativa bördorna, behovet av administrativ förenkling, i synnerhet i ansökningsprocessen, till förmån för alla berörda parter, och den förväntade risken för bristande regelefterlevnad. När detta val görs bör användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen beaktas.

| (53) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (16) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (17), (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) och (EU) 2017/1939 (19) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf, särskilt, befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo, de rättigheter och den tillgång som krävs samt säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (16) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (17), (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) och (EU) 2017/1939 (19) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf, särskilt, befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo, de rättigheter och den tillgång som krävs samt säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (54) | På grundval av en särskild uppsättning kriterier bör det vara möjligt att certifiera kvalitetsförslag till åtgärder som är stödberättigande inom ramen för programmet men som inte kan finansieras inom ramen för detta på grund av budgetbegränsningar med en spetskompetensstämpel. Spetskompetensstämpeln är ett erkännande av förslagets kvalitet och förenklar sökandet efter alternativ finansiering inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+. För åtgärder som kan certifieras med en spetskompetensstämpel bör ytterligare information lämnas i de relevanta ansökningsomgångarna. |
| --- | --- |

(54)

På grundval av en särskild uppsättning kriterier bör det vara möjligt att certifiera kvalitetsförslag till åtgärder som är stödberättigande inom ramen för programmet men som inte kan finansieras inom ramen för detta på grund av budgetbegränsningar med en spetskompetensstämpel. Spetskompetensstämpeln är ett erkännande av förslagets kvalitet och förenklar sökandet efter alternativ finansiering inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+. För åtgärder som kan certifieras med en spetskompetensstämpel bör ytterligare information lämnas i de relevanta ansökningsomgångarna.

| (55) | Med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör det särskilda bidraget från de regioner som avses i den artikeln, till unionens kulturella mångfald samt deras roll när det gäller att främja utbyten, bland annat genom rörlighet, och samarbete med människor och organisationer från tredjeländer, särskilt från deras grannländer, värdesättas. Enligt rådets beslut 2013/755/EU (21) och med beaktande av de utomeuropeiska ländernas och territoriernas bidrag till unionens internationella kulturella inflytande kan personer och enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder och territorier beviljas finansiering enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda landet eller territoriet är knutet. Därmed bör människor ha lika möjligheter att dra nytta av de konkurrensfördelar som de kulturella och kreativa sektorerna kan erbjuda, framför allt ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(55)

Med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör det särskilda bidraget från de regioner som avses i den artikeln, till unionens kulturella mångfald samt deras roll när det gäller att främja utbyten, bland annat genom rörlighet, och samarbete med människor och organisationer från tredjeländer, särskilt från deras grannländer, värdesättas. Enligt rådets beslut 2013/755/EU (21) och med beaktande av de utomeuropeiska ländernas och territoriernas bidrag till unionens internationella kulturella inflytande kan personer och enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder och territorier beviljas finansiering enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda landet eller territoriet är knutet. Därmed bör människor ha lika möjligheter att dra nytta av de konkurrensfördelar som de kulturella och kreativa sektorerna kan erbjuda, framför allt ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

| (56) | I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på utveckling av en ram för övervakning och utvärdering och översyn av programindikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(56)

I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på utveckling av en ram för övervakning och utvärdering och översyn av programindikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (57) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I enlighet med artikel 193.4 i budgetförordningen är kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in inte heller stödberättigande för unionsfinansiering när det gäller administrationsbidrag, och bidragsöverenskommelsen ska undertecknas inom fyra månader efter det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I enlighet med artikel 193.4 i budgetförordningen är kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in inte heller stödberättigande för unionsfinansiering när det gäller administrationsbidrag, och bidragsöverenskommelsen ska undertecknas inom fyra månader efter det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in.

| (58) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(58)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser.

| (59) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23). I synnerhet, vilket föreskrivs i den här förordningen, bör tidsfristerna vara proportionella och ge kommittéledamöterna faktisk möjlighet att i god tid granska utkastet till genomförandeakt och framföra sina åsikter. |
| --- | --- |

(59)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23). I synnerhet, vilket föreskrivs i den här förordningen, bör tidsfristerna vara proportionella och ge kommittéledamöterna faktisk möjlighet att i god tid granska utkastet till genomförandeakt och framföra sina åsikter.

| (60) | Det är nödvändigt att säkerställa att programmet Kreativa Europa (2014–2020) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 (24) (programmet 2014–2020) slutförs korrekt, särskilt när det gäller sådana fleråriga arrangemang för förvaltning av programmet som fortsätter att löpa, till exempel finansiering av tekniskt och administrativt stöd. Från och med den 1 januari 2021 bör tekniskt och administrativt stöd vid behov säkerställa förvaltningen av insatser enligt programmet 2014–2020 som ännu inte slutförts före den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(60)

Det är nödvändigt att säkerställa att programmet Kreativa Europa (2014–2020) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 (24) (programmet 2014–2020) slutförs korrekt, särskilt när det gäller sådana fleråriga arrangemang för förvaltning av programmet som fortsätter att löpa, till exempel finansiering av tekniskt och administrativt stöd. Från och med den 1 januari 2021 bör tekniskt och administrativt stöd vid behov säkerställa förvaltningen av insatser enligt programmet 2014–2020 som ännu inte slutförts före den 31 december 2020.

| (61) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i stadgan. I synnerhet syftar denna förordning till att till fullo säkerställa lika rättigheter mellan män och kvinnor och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med vad som fastställs i artiklarna 21 och 23 i stadgan. Denna förordning är också i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(61)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i stadgan. I synnerhet syftar denna förordning till att till fullo säkerställa lika rättigheter mellan män och kvinnor och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med vad som fastställs i artiklarna 21 och 23 i stadgan. Denna förordning är också i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| (62) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras gränsöverskridande karaktär, den stora mängden mobilitets- och samarbetsverksamheter som finansieras och deras breda geografiska omfattning samt inverkan på tillgången till mobilitet i utbildningssyfte och mer generellt på unionens integration, liksom deras utökade internationella dimension, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras gränsöverskridande karaktär, den stora mängden mobilitets- och samarbetsverksamheter som finansieras och deras breda geografiska omfattning samt inverkan på tillgången till mobilitet i utbildningssyfte och mer generellt på unionens integration, liksom deras utökade internationella dimension, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (63) | Förordning (EU) nr 1295/2013 bör därför upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(63)

Förordning (EU) nr 1295/2013 bör därför upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

| (64) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(64)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas programmet Kreativa Europa (programmet) för den fleråriga budgetramens löptid 2021–2027.

programmet

Här fastställs programmets mål, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | kulturella och kreativa sektorer: alla sektorer






  a) | vars verksamheter, av vilka många har potential att skapa innovation och arbetstillfällen, särskilt med utgångspunkt i immateriella rättigheter:






  i) | bygger på kulturella värden och konstnärliga och andra individuella eller kollektiva kreativa uttryck, och |
| --- | --- | --- | --- |

1.

kulturella och kreativa sektorer: alla sektorer

kulturella och kreativa sektorer

a)

vars verksamheter, av vilka många har potential att skapa innovation och arbetstillfällen, särskilt med utgångspunkt i immateriella rättigheter:

i)

bygger på kulturella värden och konstnärliga och andra individuella eller kollektiva kreativa uttryck, och

| ii) | omfattar utveckling, skapande, produktion, spridning och bevarande av varor och tjänster som gestaltar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck, liksom närliggande funktioner som utbildning eller förvaltning, |
| --- | --- |

ii)

omfattar utveckling, skapande, produktion, spridning och bevarande av varor och tjänster som gestaltar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck, liksom närliggande funktioner som utbildning eller förvaltning,

| b) | oavsett






  i) | om verksamheterna inom dessa sektorer är marknadsorienterade eller inte marknadsorienterade, |
| --- | --- | --- |

b)

oavsett

i)

om verksamheterna inom dessa sektorer är marknadsorienterade eller inte marknadsorienterade,

| ii) | vilken typ av struktur som genomför dessa verksamheter, och |
| --- | --- |

ii)

vilken typ av struktur som genomför dessa verksamheter, och

| iii) | hur den strukturen är finansierad. |
| --- | --- |

iii)

hur den strukturen är finansierad.

I dessa sektorer ingår bland annat arkitektur, arkiv, bibliotek och museer, konsthantverk, det audiovisuella området (inbegripet film, television, dataspel och multimedia), materiellt och immateriellt kulturarv, design (inbegripet modedesign), festivaler, musik, litteratur, scenkonst (inbegripet teater och dans), böcker och förlagsverksamhet, radio och bildkonst.

| 2. | rättslig enhet: en fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som kan utöva rättigheter och ha skyldigheter när den agerar för egen räkning, eller en enhet som saknar rättskapacitet som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

2.

rättslig enhet: en fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som kan utöva rättigheter och ha skyldigheter när den agerar för egen räkning, eller en enhet som saknar rättskapacitet som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen.

rättslig enhet

| 3. | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

3.

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

blandfinansieringsinsats

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål ska vara att

| a) | skydda, utveckla och främja den europeiska kulturella och språkliga mångfalden och det europeiska kulturarvet, |
| --- | --- |

a)

skydda, utveckla och främja den europeiska kulturella och språkliga mångfalden och det europeiska kulturarvet,

| b) | öka de kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft och ekonomiska potential, särskilt inom den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

b)

öka de kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft och ekonomiska potential, särskilt inom den audiovisuella sektorn.

2.   Programmet har följande specifika mål:

| a) | Att öka det konstnärliga och kulturella samarbetet på europeisk nivå för att stödja skapandet av europeiska verk och stärka de ekonomiska, sociala och externa dimensionerna av samt innovationen och rörligheten inom Europas kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

a)

Att öka det konstnärliga och kulturella samarbetet på europeisk nivå för att stödja skapandet av europeiska verk och stärka de ekonomiska, sociala och externa dimensionerna av samt innovationen och rörligheten inom Europas kulturella och kreativa sektorer.

| b) | Att främja konkurrenskraft, skalbarhet, samarbete, innovation och hållbarhet, bland annat genom rörlighet inom den europeiska audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

b)

Att främja konkurrenskraft, skalbarhet, samarbete, innovation och hållbarhet, bland annat genom rörlighet inom den europeiska audiovisuella sektorn.

| c) | Att främja strategiskt samarbete och innovativa insatser till stöd för alla programområden, och att främja ett diversifierat, oberoende och pluralistiskt medielandskap och mediekunnighet och därigenom stödja konstnärlig yttrandefrihet, interkulturell dialog och social delaktighet. |
| --- | --- |

c)

Att främja strategiskt samarbete och innovativa insatser till stöd för alla programområden, och att främja ett diversifierat, oberoende och pluralistiskt medielandskap och mediekunnighet och därigenom stödja konstnärlig yttrandefrihet, interkulturell dialog och social delaktighet.

3.   Programmet ska omfatta följande programområden:

| a) | Programområdet Kultur som omfattar de kulturella och kreativa sektorerna med undantag för den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

a)

Programområdet Kultur som omfattar de kulturella och kreativa sektorerna med undantag för den audiovisuella sektorn.

| b) | Programområdet Media som omfattar den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- |

b)

Programområdet Media som omfattar den audiovisuella sektorn.

| c) | Det sektorsövergripande programområdet som omfattar verksamhet som sträcker sig över alla kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

c)

Det sektorsövergripande programområdet som omfattar verksamhet som sträcker sig över alla kulturella och kreativa sektorer.

4.   Som ett erkännande av kulturens inneboende och ekonomiska värde ska programmets mål eftersträvas genom åtgärder med ett europeiskt mervärde. Europeiskt mervärdet ska bland annat säkerställas genom

| a) | åtgärdernas och verksamheternas gränsöverskridande karaktär, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier och andra unionsprogram och unionsstrategier och därigenom framhäver gemensamma europeiska rötter och kulturell mångfald, |
| --- | --- |

a)

åtgärdernas och verksamheternas gränsöverskridande karaktär, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier och andra unionsprogram och unionsstrategier och därigenom framhäver gemensamma europeiska rötter och kulturell mångfald,

| b) | gränsöverskridande samarbete, bland annat genom rörlighet, mellan organisationer och yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och ett sådant samarbetes potential när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar, inbegripet övergången till digital teknik, samt att gynna tillgången till kultur, medborgarnas aktiva engagemang och interkulturell dialog, |
| --- | --- |

b)

gränsöverskridande samarbete, bland annat genom rörlighet, mellan organisationer och yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och ett sådant samarbetes potential när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar, inbegripet övergången till digital teknik, samt att gynna tillgången till kultur, medborgarnas aktiva engagemang och interkulturell dialog,

| c) | stordriftsfördelar, tillväxt och arbetstillfällen som unionsstödet främjar, vilket skapar hävstångseffekter för ytterligare finansiering, |
| --- | --- |

c)

stordriftsfördelar, tillväxt och arbetstillfällen som unionsstödet främjar, vilket skapar hävstångseffekter för ytterligare finansiering,

| d) | att erbjuda mer likvärdiga förutsättningar genom åtgärder med ett europeiskt mervärde inom programområdet Media som tar hänsyn till de olika ländernas särdrag, särskilt i fråga om produktion och distribution av och tillgång till innehåll, deras marknaders storlek och särdrag samt deras kulturella och språkliga mångfald, på ett sätt som ökar deltagandet av länder med olika audiovisuell kapacitet och stärker samarbetet mellan dessa länder. |
| --- | --- |

d)

att erbjuda mer likvärdiga förutsättningar genom åtgärder med ett europeiskt mervärde inom programområdet Media som tar hänsyn till de olika ländernas särdrag, särskilt i fråga om produktion och distribution av och tillgång till innehåll, deras marknaders storlek och särdrag samt deras kulturella och språkliga mångfald, på ett sätt som ökar deltagandet av länder med olika audiovisuell kapacitet och stärker samarbetet mellan dessa länder.

5.   Programmets mål ska eftersträvas på ett sätt som uppmuntrar till inkludering, jämlikhet, mångfald och deltagande, vilket, när det är lämpligt, ska uppnås genom särskilda incitament som

| a) | säkerställer att personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör minoriteter och socialt marginaliserade grupper har tillgång till de kulturella och kreativa sektorerna och uppmuntrar deras aktiva deltagande i dessa sektorer, vilket inbegriper både den kreativa processen och publikutvecklingen, och |
| --- | --- |

a)

säkerställer att personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör minoriteter och socialt marginaliserade grupper har tillgång till de kulturella och kreativa sektorerna och uppmuntrar deras aktiva deltagande i dessa sektorer, vilket inbegriper både den kreativa processen och publikutvecklingen, och

| b) | främjar jämställdhet, särskilt som en drivkraft för kreativitet, ekonomisk tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

b)

främjar jämställdhet, särskilt som en drivkraft för kreativitet, ekonomisk tillväxt och innovation.

Artikel 4

Programmets åtgärder

Programmet ska stödja åtgärder som överensstämmer med prioriteringarna i artiklarna 5, 6 och 7 och beskrivningarna i bilaga I.

Artikel 5

Programområdet Kultur

1.   I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska programområdet Kultur ha följande prioriteringar:

| a) | Stärka det gränsöverskridande samarbetet och de gränsöverskridande aspekterna av skapande och spridning av och synlighet för europeiska verk samt rörlighet för aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

a)

Stärka det gränsöverskridande samarbetet och de gränsöverskridande aspekterna av skapande och spridning av och synlighet för europeiska verk samt rörlighet för aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna.

| b) | Öka tillgången till och deltagandet i kultur och främja publikengagemang och publikutveckling runtom i Europa. |
| --- | --- |

b)

Öka tillgången till och deltagandet i kultur och främja publikengagemang och publikutveckling runtom i Europa.

| c) | Främja samhällelig motståndskraft och förbättra den sociala delaktigheten samt den interkulturella dialogen via kultur och kulturarv. |
| --- | --- |

c)

Främja samhällelig motståndskraft och förbättra den sociala delaktigheten samt den interkulturella dialogen via kultur och kulturarv.

| d) | Öka kapaciteten hos de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, och kapaciteten hos individer som är verksamma i dessa sektorer, att främja och stödja talanger, vara innovativa, blomstra och skapa arbetstillfällen och tillväxt. |
| --- | --- |

d)

Öka kapaciteten hos de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, och kapaciteten hos individer som är verksamma i dessa sektorer, att främja och stödja talanger, vara innovativa, blomstra och skapa arbetstillfällen och tillväxt.

| e) | Stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena genom kulturell medvetenhet, konstutbildning och kulturbaserad kreativitet i utbildningen. |
| --- | --- |

e)

Stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena genom kulturell medvetenhet, konstutbildning och kulturbaserad kreativitet i utbildningen.

| f) | Främja kapacitetsuppbyggnad inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, inbegripet gräsrots- och mikroorganisationer, så att de kan bedriva verksamhet på internationell nivå. |
| --- | --- |

f)

Främja kapacitetsuppbyggnad inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, inbegripet gräsrots- och mikroorganisationer, så att de kan bedriva verksamhet på internationell nivå.

| g) | Bidra till unionens globala strategi för internationella förbindelser genom kulturen. |
| --- | --- |

g)

Bidra till unionens globala strategi för internationella förbindelser genom kulturen.

2.   De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 1 i bilaga I.

Artikel 6

Programområdet Media

1.   I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska programområdet Media ha följande prioriteringar:

| a) | Främja och stödja talanger, kompetenser och färdigheter och stimulera gränsöverskridande samarbete, rörlighet och innovation i skapandet och produktionen av europeiska audiovisuella verk, och därigenom uppmuntra till samarbete mellan medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet. |
| --- | --- |

a)

Främja och stödja talanger, kompetenser och färdigheter och stimulera gränsöverskridande samarbete, rörlighet och innovation i skapandet och produktionen av europeiska audiovisuella verk, och därigenom uppmuntra till samarbete mellan medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet.

| b) | Förbättra spridningen, marknadsföringen, samt nät- och teaterdistributionen av europeiska audiovisuella verk inom unionen och internationellt i den nya digitala miljön, inklusive genom innovativa affärsmodeller. |
| --- | --- |

b)

Förbättra spridningen, marknadsföringen, samt nät- och teaterdistributionen av europeiska audiovisuella verk inom unionen och internationellt i den nya digitala miljön, inklusive genom innovativa affärsmodeller.

| c) | Främja europeiska audiovisuella verk, inklusive äldre verk, och stödja publikengagemanget och publikutvecklingen inom alla åldersgrupper, särskilt bland unga, i och utanför Europa. |
| --- | --- |

c)

Främja europeiska audiovisuella verk, inklusive äldre verk, och stödja publikengagemanget och publikutvecklingen inom alla åldersgrupper, särskilt bland unga, i och utanför Europa.

2.   De prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras genom stöd till att utveckla, framställa, marknadsföra och sprida europeiska verk samt stöd för tillgång till dessa verk, i syfte att nå olika typer av publik i och utanför Europa och därmed anpassa sig till den nya utvecklingen på marknaden och följa genomförandet av direktiv 2010/13/EU.

3.   De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 2 i bilaga I.

Artikel 7

Det sektorsövergripande programområdet

1.   I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska det sektorsövergripande programområdet ha följande prioriteringar:

| a) | Stödja det sektorsövergripande gränsöverskridande policysamarbetet, inbegripet samarbete när det gäller att främja kulturens roll för social delaktighet och den konstnärliga friheten, samt främja programmets synlighet och stödja resultatens överförbarhet. |
| --- | --- |

a)

Stödja det sektorsövergripande gränsöverskridande policysamarbetet, inbegripet samarbete när det gäller att främja kulturens roll för social delaktighet och den konstnärliga friheten, samt främja programmets synlighet och stödja resultatens överförbarhet.

| b) | Uppmuntra innovativa tillvägagångssätt för skapande, distribution och marknadsföring av, samt tillgång till, innehåll inom de kulturella och kreativa sektorerna och andra sektorer, inbegripet genom att beakta den digitala omställningen, vilket omfattar både marknadsrelaterade och icke-marknadsrelaterade aspekter. |
| --- | --- |

b)

Uppmuntra innovativa tillvägagångssätt för skapande, distribution och marknadsföring av, samt tillgång till, innehåll inom de kulturella och kreativa sektorerna och andra sektorer, inbegripet genom att beakta den digitala omställningen, vilket omfattar både marknadsrelaterade och icke-marknadsrelaterade aspekter.

| c) | Främja sektorsövergripande verksamhet för anpassning till de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför, och stärka ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap, kvalitetsjournalism och mediekunnighet, inbegripet i den digitala miljön. |
| --- | --- |

c)

Främja sektorsövergripande verksamhet för anpassning till de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför, och stärka ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap, kvalitetsjournalism och mediekunnighet, inbegripet i den digitala miljön.

| d) | Stödja inrättandet av programkontor i de deltagande länderna och programkontorens verksamhet och stimulera gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis inom de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

d)

Stödja inrättandet av programkontor i de deltagande länderna och programkontorens verksamhet och stimulera gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis inom de kulturella och kreativa sektorerna.

2.   De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 3 i bilaga I.

Artikel 8

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 1 842 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Till följd av den programspecifika justering som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska det belopp som anges i punkt 1 i den här artikeln höjas med ett ytterligare anslag på 600 000 000 EUR i 2018 års priser såsom anges i bilaga II till den förordningen.

3.   Den preliminära fördelningen av det belopp som fastställs i punkt 1 i denna artikel ska vara:

| a) | Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur). |
| --- | --- |

a)

Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur).

| b) | Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media). |
| --- | --- |

b)

Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media).

| c) | Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet). |
| --- | --- |

c)

Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet).

4.   Det preliminära beloppet av det belopp som fastställs i punkt 2 i denna artikel ska vara:

| a) | Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur). |
| --- | --- |

a)

Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur).

| b) | Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media). |
| --- | --- |

b)

Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media).

| c) | Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet). |
| --- | --- |

c)

Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet).

5.   De belopp som fastställs i punkterna 1 och 2 får användas för tekniskt och administrativt stöd till genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive interna it-system.

6.   Utöver de belopp som fastställs i punkterna 1 och 2 i denna artikel och för att främja programmets internationella dimension får ytterligare ekonomiska bidrag göras tillgängliga från en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 och från en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) i syfte att stödja insatser som genomförs och förvaltas i enlighet med den här förordningen. Detta bidrag ska finansieras i enlighet med förordningarna om inrättande av dessa instrument.

7.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på begäran av de berörda medlemsstaterna överföras till programmet med förbehåll för bestämmelsen om överföring av medel i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och fiskerivattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a första stycket i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

8.   Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett räkenskapsår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden. Dessa åtaganden får inte överstiga 40 % av det belopp som fastställs i punkt 1.

Artikel 9

Tredjeländer som är associerade till programmet

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer, förutsatt att de bidrar ekonomiskt till programmet:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen,

2.   Deltagandet av de länder som avses i punkt 1 i denna artikel i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet ska uppfylla de villkor som anges i direktiv 2010/13/EU.

3.   I de avtal som ingås med de länder som avses i punkt 1 c får i vederbörligen motiverade fall undantag göras från de skyldigheter som anges i punkt 2.

4.   De länder som avses i punkt 1 a och b i denna artikel och som deltog fullt ut i programmet 2014–2020 får preliminärt delta fullt ut i programmet om de kan visa att de har vidtagit konkreta åtgärder för att anpassa sin nationella rätt till direktiv 2010/13/EU, i dess ändrade lydelse enligt direktiv (EU) 2018/1808.

5.   Länder som avses i punkt 1 b i denna artikel ska tillåtas fortsätta att delta i programmet efter den 31 december 2022 om de lägger fram belägg för kommissionen som visar att de har uppfyllt villkoren i direktiv 2010/13/EU.

6.   Tillträde till de åtgärder som motsvarar den prioritering som avses i artikel 7.1 d ska säkerställas för de länder som undantagsvis deltar i programområdet Kultur men som inte uppfyller villkoren för deltagande i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet enligt punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 10

Övriga tredjeländer

Programmet får, om det ligger i unionens intresse, stödja samarbete med andra tredjeländer än de länder som avses i artikel 9 med avseende på åtgärder som finansieras genom ytterligare bidrag från finansieringsinstrumenten för externa åtgärder i enlighet med artikel 8.6.

Artikel 11

Samarbete med internationella organisationer och Europeiska audiovisuella observationsorganet

1.   Programmet ska vara tillgängligt för internationella organisationer med verksamhet på de områden som omfattas av programmet i enlighet med budgetförordningen.

2.   Unionen ska vara medlem i observationsorganet under programmets hela löptid. Unionens deltagande i observationsorganet ska bidra till att prioriteringarna för programområdet Media uppnås. Kommissionen ska företräda unionen i dess kontakter med observationsorganet. Programområdet Media ska stödja betalningen av avgifter för unionens medlemskap i observationsorganet samt insamlingen av uppgifter och analyser i den audiovisuella sektorn.

Artikel 12

Insamling av uppgifter om de kulturella och kreativa sektorerna

För att stärka faktaunderlaget för utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna och mäta och analysera deras bidrag till Europas ekonomi och samhälle ska kommissionen samla in lämpliga uppgifter och lämplig information med hjälp av sin egen expertis samt i förekommande fall expertis från Europarådet, OECD, Unesco och relevanta forskningsinstitut. Kommissionen ska regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om de uppgifter som samlats in. Kommissionen ska förmedla relevanta slutsatser om de insamlade uppgifterna till berörda parter.

Artikel 13

Former för unionsfinansiering och metoder för genomförande

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller genom indirekt förvaltning med sådana organ som avses i artikel 62.1 c i den förordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, framför allt i form av bidrag, priser och upphandlingskontrakt. Programmet får också tillhandahålla finansiering i form av finansiella instrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

3.   Blandfinansieringsinsatser enligt programmet ska genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 och avdelning X i budgetförordningen.

4.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av belopp från mottagarna och ska anses utgöra en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (25) ska tillämpas.

5.   De enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och som har fått över 50 % av sina årliga inkomster från offentliga källor under de senaste två åren ska anses ha den finansiella, yrkesmässiga och administrativa kapacitet som krävs för att bedriva verksamhet inom ramen för programmet. De ska inte vara skyldiga att lägga fram ytterligare handlingar för att bestyrka den kapaciteten.

Artikel 14

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

Artikel 15

Arbetsprogram

1.   Programmet ska genomföras genom årliga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. De årliga arbetsprogrammen ska innehålla uppgifter om det belopp som tilldelats varje åtgärd och, i tillämpliga fall, det totala belopp som avdelats för blandfinansieringsinsatser. De årliga arbetsprogrammen ska också innehålla en vägledande tidsplan för genomförandet.

2.   Kommissionen ska anta de årliga arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.

KAPITEL II

BIDRAG OCH BIDRAGSBERÄTTIGADE ENHETER

Artikel 16

Bidrag

1.   Bidrag genom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

2.   För att säkerställa att ansökningarna är korrekt utvärderade får medlemmar i utvärderingskommittéer vara externa experter. Externa experter ska ha en yrkesbakgrund med anknytning till det område som bedöms och, i förekommande fall, kunskap om det geografiska område som ansökan gäller.

3.   I enlighet med i artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, och genom undantag från artikel 193.4 i den förordningen, samt i vederbörligen motiverade fall som anges i finansieringsbeslutet, får verksamheter som stöds genom den här förordningen och de underliggande kostnader som uppkommit under 2021 anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in. Bidragsöverenskommelserna avseende administrationsbidrag för räkenskapsåret 2021 får i undantagsfall undertecknas inom sex månader efter det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts.

4.   I tillämpliga fall ska programmets åtgärder fastställa lämpliga kriterier för hur man ska uppnå jämställdhet mellan könen.

Artikel 17

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som anges i den här artikeln tillämpas.

2.   Följande enheter är berättigade att delta i programmet om de är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna:

| a) | Rättsliga enheter som är etablerade i






  i) | en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter som är etablerade i

i)

en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den medlemsstaten,

| ii) | tredjeländer som är associerade till programmet, eller |
| --- | --- |

ii)

tredjeländer som är associerade till programmet, eller

| iii) | ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

iii)

ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 3 och 4.

| b) | Rättsliga enheter som inrättats enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som inrättats enligt unionsrätten.

| c) | Internationella organisationer. |
| --- | --- |

c)

Internationella organisationer.

3.   Rättsliga enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får i undantagsfall delta i programmet när deltagande nödvändigt för att uppnå målen för en viss åtgärd.

4.   Rättsliga enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet ska i princip bära kostnaderna för sitt deltagande. Om det ligger i unionens intresse får ytterligare bidrag från finansieringsinstrumenten för externa åtgärder i enlighet med artikel 8.6 täcka kostnaderna för dessa rättsliga enheters deltagande.

KAPITEL III

SYNERGIEFFEKTER OCH KOMPLEMENTARITET

Artikel 18

Komplementaritet

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa programmets övergripande samstämmighet och komplementaritet med relevant unionspolitik och relevanta unionsprogram, särskilt på områdena för jämställdhet, utbildning, framför allt digital utbildning och mediekunnighet, ungdomsfrågor, solidaritet, sysselsättning och social delaktighet, i synnerhet för socialt marginaliserade grupper och minoriteter, forskning, teknik och innovation, inklusive social innovation, näringsliv och företagande, jordbruk och landsbygdsutveckling, miljö och klimatåtgärder, sammanhållning, regional- och stadspolitik, hållbar turism, statligt stöd, rörlighet samt internationellt samarbete och utveckling.

Artikel 19

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag genom programmet får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt.

2.   Ett projekt får certifieras med en spetskompetensstämpel enligt artikel 2.45 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 inom ramen för programmet, om det uppfyller följande kumulativa villkor:

| a) | Det har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

a)

Det har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| b) | Det uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

Det uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | Det kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

Det kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

Ett projekt som certifierats med en spetskompetensstämpel i enlighet med första stycket i denna punkt får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+ i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027.

KAPITEL IV

ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

Artikel 20

Övervakning och rapportering

1.   I bilaga II fastställs kvalitativa och kvantitativa indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 22 i syfte att utforma bestämmelser för en ram för övervakning och utvärdering, inklusive ändringar av bilaga II i syfte att vid behov se över eller komplettera indikatorerna för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid.

4.   För detta ändamål ska mottagare av medel från unionen, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

Artikel 21

Utvärdering

1.   Kommissionen ska utföra utvärderingar, som bygger på regelbunden insamling av uppgifter och samråd med berörda parter och bidragsmottagare, i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering av programmet när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock, under alla omständigheter, senast den 31 december 2024, vilken bland annat ska baseras på externa och oberoende analyser. Kommissionen ska överlämna en utvärderingsrapport om interimsutvärderingen till Europaparlamentet och rådet senast sex månader efter det att utvärderingen har genomförts.

3.   Efter den 31 december 2027 dock, under alla omständigheter, senast den 31 december 2029, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmet, vilken ska baseras på extern och oberoende expertis. Kommissionen ska överlämna en rapport om den slutliga utvärderingen till Europaparlamentet och rådet, senast sex månader efter det att den slutliga utvärderingen har utarbetats.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från de utvärderingar som avses i punkterna 2 och 3 tillsammans med sina kommentarer angående dessa utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

5.   Rapporteringssystemet för utvärderingar ska säkerställa att uppgifterna för programutvärderingen i god tid samlas in på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och på lämplig detaljnivå. Mottagarna av medel från unionen ska överlämna dessa uppgifter och denna information till kommissionen på ett sätt som är förenligt med andra rättsliga bestämmelser. Personuppgifter ska exempelvis anonymiseras vid behov. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av medel från unionen.

Artikel 22

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20 ges till kommissionen för en period på sju år från och med den 1 januari 2021.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

KAPITEL V

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 23

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av medel från unionen ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten, särskilt programmets namn och, för åtgärder som finansieras inom programområdet Media, logotypen för programområdet Media, som återges i bilaga III.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat.

3.   Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som anges i artikel 3.

Artikel 24

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté (kommittén för Kreativa Europa). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   Kommittén för Kreativa Europa får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla konkreta frågor angående de enskilda programområdena.

Artikel 25

Upphävande

Förordning (EU) nr 1295/2013 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 26

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 1295/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 1295/2013.

3.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka utgifterna för det stöd som avses i artikel 8.5, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 27

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 110, 22.3.2019, s. 87.

1

(2)  
  EUT C 168, 16.5.2019, s. 37.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 mars 2019 (EUT C 108, 26.3.2021, s. 934) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 13 april 2021 (EUT C 169, 5.5.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG (EUT L 132, 3.5.2014, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 av den 17 april 2019 om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av sändarföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av radio- och tv-program och om ändring av rådets direktiv 93/83/EEG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 82).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011/EU av den 16 november 2011 om inrättande av Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket (EUT L 303, 22.11.2011, s. 1).

9

(10)  
  EUT C 334, 19.9.2018, s. 253.

10

(11)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

13

(14)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

14

(15)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 221).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

25

---

BILAGA I

BESKRIVNING AV PROGRAMMETS ÅTGÄRDER

AVSNITT 1

PROGRAMOMRÅDET KULTUR

Prioriteringarna för programområdet Kultur enligt artikel 5 ska eftersträvas, bland annat i syfte att öka spridningen av europeiska verk i en digital och flerspråkig miljö och i förekommande fall genom översättning, oavsett vilka typer av medier som används, genom följande åtgärder som, tillsammans med eventuella högre medfinansieringssatser för småskaliga projekt, ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen.

Övergripande åtgärder:

Övergripande åtgärder syftar till att stödja alla kulturella och kreativa sektorer, med undantag för den audiovisuella sektorn, när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar som de står inför på europeisk nivå. Övergripande åtgärder ska i synnerhet medfinansiera gränsöverskridande projekt för samarbete, nätverkande, rörlighet och internationalisering, bland annat genom gästprogram, turnéer, evenemang, utställningar och festivaler. Följande övergripande åtgärder ska stödjas inom ramen för programmet:

| a) | Gränsöverskridande samarbetsprojekt som sammanför organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna av alla storlekar, inbegripet mikroorganisationer och små organisationer, och från olika länder för att bedriva sektorsspecifik eller sektorsövergripande verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Gränsöverskridande samarbetsprojekt som sammanför organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna av alla storlekar, inbegripet mikroorganisationer och små organisationer, och från olika länder för att bedriva sektorsspecifik eller sektorsövergripande verksamhet.

| b) | Europeiska nätverk bestående av organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna från olika länder. |
| --- | --- |

b)

Europeiska nätverk bestående av organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna från olika länder.

| c) | Kulturella och kreativa alleuropeiska plattformar. |
| --- | --- |

c)

Kulturella och kreativa alleuropeiska plattformar.

| d) | Gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna samt spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk. |
| --- | --- |

d)

Gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna samt spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk.

| e) | Stöd, även i fråga om kapacitetsuppbyggnad, till organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna för att hjälpa dem att bedriva internationell verksamhet. |
| --- | --- |

e)

Stöd, även i fråga om kapacitetsuppbyggnad, till organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna för att hjälpa dem att bedriva internationell verksamhet.

| f) | Policyutveckling, samarbete och genomförande på kulturområdet, bland annat genom tillhandahållande av uppgifter och utbyte av bästa praxis eller pilotprojekt och incitament för att främja jämställdhet. |
| --- | --- |

f)

Policyutveckling, samarbete och genomförande på kulturområdet, bland annat genom tillhandahållande av uppgifter och utbyte av bästa praxis eller pilotprojekt och incitament för att främja jämställdhet.

Sektorsspecifika åtgärder:

För att tillgodose de gemensamma behoven inom unionen ska följande sektorsspecifika åtgärder som kompletterar de övergripande åtgärderna stödjas inom de kulturella och kreativa sektorer vars särdrag eller särskilda utmaningar kräver en mer målinriktad strategi, i synnerhet musikbranschen.

| a) | Stöd till musikbranschen: åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation på musikområdet, inbegripet liveuppträdanden, framförallt i fråga om distribution och marknadsföring av hela musikrepertoaren inom och utanför Europa, utbildningsinsatser, deltagande i och tillgång till musik och publikutveckling inom hela den europeiska repertoaren samt stöd till insamling och analys av uppgifter. Dessa åtgärder ska bygga vidare på och fortsätta att stödja de erfarenheter och den expertis som förvärvats inom ramen för initiativet Music moves Europe. |
| --- | --- |

a)

Stöd till musikbranschen: åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation på musikområdet, inbegripet liveuppträdanden, framförallt i fråga om distribution och marknadsföring av hela musikrepertoaren inom och utanför Europa, utbildningsinsatser, deltagande i och tillgång till musik och publikutveckling inom hela den europeiska repertoaren samt stöd till insamling och analys av uppgifter. Dessa åtgärder ska bygga vidare på och fortsätta att stödja de erfarenheter och den expertis som förvärvats inom ramen för initiativet Music moves Europe.

| b) | Stöd till bok- och förlagsbranschen: riktade åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation, marknadsföring av europeisk litteratur över gränserna i och utanför Europa, även på bibliotek, utbildning och utbyten för branschfolk, författare och översättare samt gränsöverskridande projekt för samarbete, innovation och utveckling inom branschen liksom riktade åtgärder som främjar översättning av litteratur och, om möjligt, anpassning av litteratur till format som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

b)

Stöd till bok- och förlagsbranschen: riktade åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation, marknadsföring av europeisk litteratur över gränserna i och utanför Europa, även på bibliotek, utbildning och utbyten för branschfolk, författare och översättare samt gränsöverskridande projekt för samarbete, innovation och utveckling inom branschen liksom riktade åtgärder som främjar översättning av litteratur och, om möjligt, anpassning av litteratur till format som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning.

| c) | Stöd till arkitektur och kulturarv för en högkvalitativ bebyggd miljö: riktade åtgärder för rörlighet, kapacitetsuppbyggnad och internationalisering för aktörer inom arkitektur och kulturarv, främjande av byggkultur, ömsesidigt lärande och publikengagemang för att sprida principer om hög kvalitet i samtida arkitektur och kulturarvsåtgärder; stöd till hållbart skydd, förnyelse och anpassningsbar återanvändning av kulturarvet och främjande av dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande. |
| --- | --- |

c)

Stöd till arkitektur och kulturarv för en högkvalitativ bebyggd miljö: riktade åtgärder för rörlighet, kapacitetsuppbyggnad och internationalisering för aktörer inom arkitektur och kulturarv, främjande av byggkultur, ömsesidigt lärande och publikengagemang för att sprida principer om hög kvalitet i samtida arkitektur och kulturarvsåtgärder; stöd till hållbart skydd, förnyelse och anpassningsbar återanvändning av kulturarvet och främjande av dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande.

| d) | Stöd till övriga sektorer för konstnärligt skapande när särskilda behov identifieras, bland annat genom riktade åtgärder för att uppmuntra till utveckling av de kreativa aspekterna av den hållbara kulturturismen och design- och modebranscherna samt för att främja och representera dessa övriga sektorer för konstnärligt skapande utanför unionen. |
| --- | --- |

d)

Stöd till övriga sektorer för konstnärligt skapande när särskilda behov identifieras, bland annat genom riktade åtgärder för att uppmuntra till utveckling av de kreativa aspekterna av den hållbara kulturturismen och design- och modebranscherna samt för att främja och representera dessa övriga sektorer för konstnärligt skapande utanför unionen.

Särskilda åtgärder som syftar till att tydliggöra och konkretisera den kulturella mångfalden i Europa och det europeiska kulturarvet och främja interkulturell dialog:

| a) | Ekonomiskt stöd till Europeiska kulturhuvudstäder. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiskt stöd till Europeiska kulturhuvudstäder.

| b) | Ekonomiskt stöd till det europeiska kulturarvsmärket och nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket. |
| --- | --- |

b)

Ekonomiskt stöd till det europeiska kulturarvsmärket och nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket.

| c) | Unionens kulturpriser. |
| --- | --- |

c)

Unionens kulturpriser.

| d) | De europeiska kulturarvsdagarna. |
| --- | --- |

d)

De europeiska kulturarvsdagarna.

| e) | Stöd till europeiska kulturenheter, såsom orkestrar, som arbetar för att utbilda och främja unga artister med stor potential och som använder inkluderande metoder med stor geografisk täckning, eller enheter som erbjuder kulturella tjänster med stor geografisk täckning direkt till de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

e)

Stöd till europeiska kulturenheter, såsom orkestrar, som arbetar för att utbilda och främja unga artister med stor potential och som använder inkluderande metoder med stor geografisk täckning, eller enheter som erbjuder kulturella tjänster med stor geografisk täckning direkt till de europeiska medborgarna.

AVSNITT 2

PROGRAMOMRÅDET MEDIA

De prioriteringar för programområdet Media som anges i artikel 6 ska beakta kraven i direktiv (EU) 2018/1808 och skillnaderna mellan länderna vad gäller produktion och distribution av samt tillgång till audiovisuellt innehåll, liksom respektive marknaders storlek och särdrag och den språkliga mångfalden. Prioriteringarna ska uppnås genom följande åtgärder, som ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen:

| a) | Utveckling av audiovisuella verk av europeiska oberoende produktionsbolag, vilket ska omfatta en rad olika format (t.ex. långfilmer, kortfilmer, serier, dokumentärer och narrativa dataspel) och genrer och inriktas på olika målgrupper, däribland barn och ungdomar. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av audiovisuella verk av europeiska oberoende produktionsbolag, vilket ska omfatta en rad olika format (t.ex. långfilmer, kortfilmer, serier, dokumentärer och narrativa dataspel) och genrer och inriktas på olika målgrupper, däribland barn och ungdomar.

| b) | Produktion, av oberoende europeiska produktionsbolag, av innovativt och högkvalitativt tv-innehåll och seriellt berättande för olika målgrupper. |
| --- | --- |

b)

Produktion, av oberoende europeiska produktionsbolag, av innovativt och högkvalitativt tv-innehåll och seriellt berättande för olika målgrupper.

| c) | Reklam- och marknadsföringsinstrument, bland annat på nätet och med hjälp av dataanalys, för att ge europeiska verk en mer framträdande plats, öka deras synlighet och förmåga att nå en större publik samt göra dem tillgängliga över gränserna. |
| --- | --- |

c)

Reklam- och marknadsföringsinstrument, bland annat på nätet och med hjälp av dataanalys, för att ge europeiska verk en mer framträdande plats, öka deras synlighet och förmåga att nå en större publik samt göra dem tillgängliga över gränserna.

| d) | Stöd till internationell försäljning och spridning av icke-nationella europeiska verk på alla plattformar (t.ex. biografer och online) med inriktning på både små och stora produktioner, bland annat genom samordnade distributionsstrategier som omfattar flera länder och uppmuntrande av användning av undertextning, dubbning och i tillämpliga fall syntolkning. |
| --- | --- |

d)

Stöd till internationell försäljning och spridning av icke-nationella europeiska verk på alla plattformar (t.ex. biografer och online) med inriktning på både små och stora produktioner, bland annat genom samordnade distributionsstrategier som omfattar flera länder och uppmuntrande av användning av undertextning, dubbning och i tillämpliga fall syntolkning.

| e) | Stöd till flerspråkig tillgång till kulturella tv-program online genom undertextning. |
| --- | --- |

e)

Stöd till flerspråkig tillgång till kulturella tv-program online genom undertextning.

| f) | Stöd till nätverkande för yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn, inbegripet kreatörer, och utbyten mellan företag för att stödja och främja talanger inom den europeiska audiovisuella sektorn samt underlätta utveckling och distribution av europeiska och internationella samarbetsprojekt och samproduktioner. |
| --- | --- |

f)

Stöd till nätverkande för yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn, inbegripet kreatörer, och utbyten mellan företag för att stödja och främja talanger inom den europeiska audiovisuella sektorn samt underlätta utveckling och distribution av europeiska och internationella samarbetsprojekt och samproduktioner.

| g) | Stöd till europeiska audiovisuella aktörers verksamhet vid branschevenemang och mässor i och utanför Europa. |
| --- | --- |

g)

Stöd till europeiska audiovisuella aktörers verksamhet vid branschevenemang och mässor i och utanför Europa.

| h) | Stöd till synlighet och genomslag för europeiska filmer och audiovisuella produktioner som riktar sig till en bred europeisk publik bortom de nationella gränserna, särskilt ungdomar och aktörer som kan ge stor spridning, bland annat genom anordnande av visningar, kommunikation, spridning och marknadsföring till stöd för europeiska priser, i synnerhet LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och Europeiska filmakademin. |
| --- | --- |

h)

Stöd till synlighet och genomslag för europeiska filmer och audiovisuella produktioner som riktar sig till en bred europeisk publik bortom de nationella gränserna, särskilt ungdomar och aktörer som kan ge stor spridning, bland annat genom anordnande av visningar, kommunikation, spridning och marknadsföring till stöd för europeiska priser, i synnerhet LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och Europeiska filmakademin.

| i) | Initiativ för att främja publikutveckling och publikengagemang, inklusive filmutbildning, med särskild inriktning på den unga publiken. |
| --- | --- |

i)

Initiativ för att främja publikutveckling och publikengagemang, inklusive filmutbildning, med särskild inriktning på den unga publiken.

| j) | Utbildnings- och mentorverksamhet för att öka kapaciteten hos yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn att anpassa sig till nya kreativa processer, marknadsutveckling och ny digital teknik som påverkar hela värdekedjan. |
| --- | --- |

j)

Utbildnings- och mentorverksamhet för att öka kapaciteten hos yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn att anpassa sig till nya kreativa processer, marknadsutveckling och ny digital teknik som påverkar hela värdekedjan.

| k) | Ett eller flera nätverk för europeiska aktörer inom beställvideosektorn för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner. |
| --- | --- |

k)

Ett eller flera nätverk för europeiska aktörer inom beställvideosektorn för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner.

| l) | Europeiska festivaler och ett eller flera europeiska festivalnätverk för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner samtidigt som deras identitet och unika profil bevaras. |
| --- | --- |

l)

Europeiska festivaler och ett eller flera europeiska festivalnätverk för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner samtidigt som deras identitet och unika profil bevaras.

| m) | Ett europeiskt nätverk för biografägare med stor geografisk täckning för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska filmer samtidigt som europeiska biografers roll främjas när det gäller spridningen av europeiska verk. |
| --- | --- |

m)

Ett europeiskt nätverk för biografägare med stor geografisk täckning för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska filmer samtidigt som europeiska biografers roll främjas när det gäller spridningen av europeiska verk.

| n) | Särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom den audiovisuella sektorn, inbegripet undersökningar, mentorverksamhet, utbildning och nätverkande. |
| --- | --- |

n)

Särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom den audiovisuella sektorn, inbegripet undersökningar, mentorverksamhet, utbildning och nätverkande.

| o) | Stöd till politisk dialog, innovativa politiska åtgärder och utbyte av bästa praxis, bland annat genom analyser och tillhandahållande av tillförlitliga uppgifter. |
| --- | --- |

o)

Stöd till politisk dialog, innovativa politiska åtgärder och utbyte av bästa praxis, bland annat genom analyser och tillhandahållande av tillförlitliga uppgifter.

| p) | Gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och nätverkande mellan den audiovisuella sektorn och beslutsfattare. |
| --- | --- |

p)

Gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och nätverkande mellan den audiovisuella sektorn och beslutsfattare.

AVSNITT 3

DET SEKTORSÖVERGRIPANDE PROGRAMOMRÅDET

De prioriteringar för det sektorsövergripande programområdet som anges i artikel 7 ska uppnås genom följande åtgärder, som ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen:

Policysamarbete och utåtriktad verksamhet som:

| a) | Stöder policyutveckling, gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och medvetandehöjande verksamhet, nätverkande och regelbunden sektorsövergripande dialog mellan organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och beslutsfattare. |
| --- | --- |

a)

Stöder policyutveckling, gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och medvetandehöjande verksamhet, nätverkande och regelbunden sektorsövergripande dialog mellan organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och beslutsfattare.

| b) | Stöder sektorsövergripande analysverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Stöder sektorsövergripande analysverksamhet.

| c) | Stöder åtgärder som syftar till att främja gränsöverskridande policysamarbete och policyutveckling när det gäller social delaktighet genom kultur. |
| --- | --- |

c)

Stöder åtgärder som syftar till att främja gränsöverskridande policysamarbete och policyutveckling när det gäller social delaktighet genom kultur.

| d) | Förbättrar kunskaper om programmet och dess teman, stärker kontakter med medborgarna och stöder resultatens överförbarhet bortom medlemsstatsnivån. |
| --- | --- |

d)

Förbättrar kunskaper om programmet och dess teman, stärker kontakter med medborgarna och stöder resultatens överförbarhet bortom medlemsstatsnivån.

Verksamhet inom laboratoriet för kreativ innovation, som ska:

| a) | Uppmuntra nya former av skapande i skärningspunkten mellan olika kulturella och kreativa sektorer, till exempel genom experimentella metoder och innovativ teknik. |
| --- | --- |

a)

Uppmuntra nya former av skapande i skärningspunkten mellan olika kulturella och kreativa sektorer, till exempel genom experimentella metoder och innovativ teknik.

| b) | Främja innovativa sektorsövergripande strategier och verktyg som, när så är möjligt, innefattar flerspråkiga och sociala dimensioner för att underlätta spridningen, marknadsföringen och monetariseringen av, samt tillgången till, kultur och kreativitet, inbegripet kulturarv. |
| --- | --- |

b)

Främja innovativa sektorsövergripande strategier och verktyg som, när så är möjligt, innefattar flerspråkiga och sociala dimensioner för att underlätta spridningen, marknadsföringen och monetariseringen av, samt tillgången till, kultur och kreativitet, inbegripet kulturarv.

Verksamhet inom Programkontoren, som ska:

| a) | Marknadsföra programmet på nationell nivå, tillhandahålla relevant information om de olika typer av ekonomiskt stöd som är tillgängliga enligt unionens politik samt hjälpa aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna att ansöka om stöd inom ramen för programmet, bland annat genom att informera dem om vilka krav och förfaranden som gäller för de olika ansökningsomgångarna och genom att utbyta god praxis. |
| --- | --- |

a)

Marknadsföra programmet på nationell nivå, tillhandahålla relevant information om de olika typer av ekonomiskt stöd som är tillgängliga enligt unionens politik samt hjälpa aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna att ansöka om stöd inom ramen för programmet, bland annat genom att informera dem om vilka krav och förfaranden som gäller för de olika ansökningsomgångarna och genom att utbyta god praxis.

| b) | Stödja potentiella bidragsmottagare i ansökningsprocesserna och erbjuda mentorskap för nya deltagare i programmet, uppmuntra gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis mellan yrkesverksamma, institutioner, plattformar och nätverk inom och mellan de politikområden som omfattas av programmet och kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

b)

Stödja potentiella bidragsmottagare i ansökningsprocesserna och erbjuda mentorskap för nya deltagare i programmet, uppmuntra gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis mellan yrkesverksamma, institutioner, plattformar och nätverk inom och mellan de politikområden som omfattas av programmet och kulturella och kreativa sektorer.

| c) | Stödja kommissionen när det gäller att säkerställa god kommunikation och spridning av programmets resultat till medborgarna och aktörer i de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

c)

Stödja kommissionen när det gäller att säkerställa god kommunikation och spridning av programmets resultat till medborgarna och aktörer i de kulturella och kreativa sektorerna.

Övergripande verksamhet till stöd för nyhetsmediebranschen, som ska:

| a) | Ta itu med de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför genom att främja ett oberoende och pluralistiskt medielandskap, inbegripet genom att stödja oberoende övervakning i syfte att bedöma riskerna och utmaningarna för mediemångfalden och mediefriheten samt medvetandehöjande verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Ta itu med de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför genom att främja ett oberoende och pluralistiskt medielandskap, inbegripet genom att stödja oberoende övervakning i syfte att bedöma riskerna och utmaningarna för mediemångfalden och mediefriheten samt medvetandehöjande verksamhet.

| b) | Stödja högkvalitativa standarder inom medieproduktion genom att gynna samarbete, digitala färdigheter, gränsöverskridande samarbetsprojekt inom journalistik och kvalitetsinnehåll, och därigenom bidra till yrkesetik inom journalistiken. |
| --- | --- |

b)

Stödja högkvalitativa standarder inom medieproduktion genom att gynna samarbete, digitala färdigheter, gränsöverskridande samarbetsprojekt inom journalistik och kvalitetsinnehåll, och därigenom bidra till yrkesetik inom journalistiken.

| c) | Främja mediekunnighet så att medborgarna kan utveckla en kritisk förståelse för och användning av medierna samt stödja kunskapsutbyte och utbyte om politik och praxis för mediekunnighet. |
| --- | --- |

c)

Främja mediekunnighet så att medborgarna kan utveckla en kritisk förståelse för och användning av medierna samt stödja kunskapsutbyte och utbyte om politik och praxis för mediekunnighet.

| d) | Vidta särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom nyhetsmediebranschen. |
| --- | --- |

d)

Vidta särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom nyhetsmediebranschen.

---

BILAGA II

GEMENSAMMA KVALITATIVA OCH KVANTITATIVA EFFEKTINDIKATORER FÖR PROGRAMMET

Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som inrättats med stöd från programmet, inklusive de bidragsmottagande organisationernas ursprungsland.

Kvalitativa belägg för framgångar inom konstnärlig, affärsmässig och teknisk innovation genom stöd från programmet.

Indikatorer

Programområdet Kultur:

Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som inrättats med stöd från programmet.

Antalet konstnärer och aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna som har fått möjlighet att flytta utomlands genom stöd från programmet, per ursprungsland och andelen kvinnor.

Antalet personer som har fått tillgång till europeiska kulturella och kreativa verk som skapats tack vare programmet, inbegripet verk från andra länder än deras hemland.

Antalet programstödda projekt som riktar sig till socialt marginaliserade grupper.

Antalet programstödda projekt som involverar organisationer från tredjeländer.

Programområdet Media:

Antalet personer som har fått tillgång till programstödda europeiska audiovisuella verk som stöds genom programmet från andra länder än det egna.

Antalet deltagare i programstödd utbildningsverksamhet som har bedömt att de har förbättrat sin kompetens och sina sysselsättningsmöjligheter, med angivande av andelen kvinnor.

Antalet samt budgeten och det geografiska ursprunget för samproduktioner som utvecklats, skapats och distribuerats med stöd från programmet och med partner från länder med olika audiovisuell kapacitet.

Antalet audiovisuella verk på mindre använda språk som utvecklats, producerats och distribuerats med stöd av programmet.

Antalet personer som nåtts av marknadsföringsåtgärder mellan företag på större marknader.

Det sektorsövergripande programområdet:

Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som har bildats (sammansatt indikator för kreativa innovationslaboratoriers verksamhet och övergripande åtgärder som stödjer nyhetsmediesektorn).

Antalet evenemang eller verksamheter för att marknadsföra programmet som anordnats av programkontoren.

Antalet deltagare i kreativa innovationslaboratoriers verksamhet och övergripande åtgärder som stödjer nyhetsmediesektorn, med angivande av andelen kvinnor.

---

BILAGA III

LOGOTYP FÖR PROGRAMOMRÅDET MEDIA

Programområdet Media ska ha följande logotyp:

Image 1

---

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 189/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 189/61

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/819

av den 20 maj 2021

om Europeiska institutet för innovation och teknik

(omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 173.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (3) har ändrats väsentligt (4). Eftersom ytterligare ändringar ska göras, bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (3) har ändrats väsentligt (4). Eftersom ytterligare ändringar ska göras, bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | De regelbundna oberoende utvärderingarna av Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EG) nr 294/2008 visar att väsentliga ändringar är nödvändiga för att ytterligare förbättra modellen för EIT och de processer som ligger till grund för den. Interimsutvärderingen och konsekvensbedömningen på förhand av EIT har dessutom identifierat ett antal områden där det finns utrymme för förbättringar, bland annat finansieringsmodellen för kunskaps- och innovationsgrupperna (KI-grupper), integreringen av KI-grupperna i lokala innovationsekosystem, KI-gruppernas grad av öppenhet och insyn samt övervakning av EIT. Den här förordningen ger även tillfälle att åtgärda dessa aspekter. |
| --- | --- |

(2)

De regelbundna oberoende utvärderingarna av Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EG) nr 294/2008 visar att väsentliga ändringar är nödvändiga för att ytterligare förbättra modellen för EIT och de processer som ligger till grund för den. Interimsutvärderingen och konsekvensbedömningen på förhand av EIT har dessutom identifierat ett antal områden där det finns utrymme för förbättringar, bland annat finansieringsmodellen för kunskaps- och innovationsgrupperna (KI-grupper), integreringen av KI-grupperna i lokala innovationsekosystem, KI-gruppernas grad av öppenhet och insyn samt övervakning av EIT. Den här förordningen ger även tillfälle att åtgärda dessa aspekter.

| (3) | Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att upprätthålla en stark europeisk industri-, konkurrens- och innovationsbas. Utmaningen när det gäller innovation är dock av sådan art och omfattning att det även krävs gemensamma insatser på unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att upprätthålla en stark europeisk industri-, konkurrens- och innovationsbas. Utmaningen när det gäller innovation är dock av sådan art och omfattning att det även krävs gemensamma insatser på unionsnivå.

| (4) | EIT har inrättats för att komplettera nuvarande politiska riktlinjer och initiativ på unionsnivå och nationell nivå genom att främja integration av kunskapstriangelns tre sidor – högre utbildning, forskning och innovation – inom hela unionen. |
| --- | --- |

(4)

EIT har inrättats för att komplettera nuvarande politiska riktlinjer och initiativ på unionsnivå och nationell nivå genom att främja integration av kunskapstriangelns tre sidor – högre utbildning, forskning och innovation – inom hela unionen.

| (5) | EIT bör bidra till att stärka unionens och medlemsstaternas innovationsförmåga för att bemöta stora utmaningar som samhället står inför, och på så sätt bidra till hållbar ekonomisk utveckling och konkurrenskraft för unionen. |
| --- | --- |

(5)

EIT bör bidra till att stärka unionens och medlemsstaternas innovationsförmåga för att bemöta stora utmaningar som samhället står inför, och på så sätt bidra till hållbar ekonomisk utveckling och konkurrenskraft för unionen.

| (6) | EIT bör genom sina KI-grupper verka för att stärka innovationsekosystem i hela unionen på ett sätt som präglas av öppenhet och insyn. För att uppnå detta mål bör EIT underlätta och främja bildande av nätverk, integration och samarbete och främja synergier mellan olika innovationsgrupper i hela Europa. EIT syftar även till att omsätta unionens strategiska prioriteringar i handling och bidra till att förverkliga unionens mål och politik, inklusive de som avses i kommissionens meddelanden av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (återhämtningsplanen för Europa), den 19 februari 2020 om en europeisk strategi för data, den 10 mars 2020 om en SMF-strategi för ett hållbart och digitalt Europa och den 10 mars 2020 om en ny industristrategi för EU och de som rör uppnåendet av strategiskt oberoende, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi. Dessutom bör EIT bidra till att hantera globala utmaningar, bland annat FN:s mål för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030) och i Parisavtalet som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (5) (Parisavtalet), och till att få till stånd en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. Omställningen kommer att vara möjlig endast med hjälp av stimulans till forskning och innovation, varav framgår att man måste stärka de gynnsamma villkoren för Europas kunskapsbas och dess forsknings- och innovationsförmåga och öka investeringarna i dem, framför allt i teknik och innovationer som är gröna och klimatvänliga. |
| --- | --- |

(6)

EIT bör genom sina KI-grupper verka för att stärka innovationsekosystem i hela unionen på ett sätt som präglas av öppenhet och insyn. För att uppnå detta mål bör EIT underlätta och främja bildande av nätverk, integration och samarbete och främja synergier mellan olika innovationsgrupper i hela Europa. EIT syftar även till att omsätta unionens strategiska prioriteringar i handling och bidra till att förverkliga unionens mål och politik, inklusive de som avses i kommissionens meddelanden av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (återhämtningsplanen för Europa), den 19 februari 2020 om en europeisk strategi för data, den 10 mars 2020 om en SMF-strategi för ett hållbart och digitalt Europa och den 10 mars 2020 om en ny industristrategi för EU och de som rör uppnåendet av strategiskt oberoende, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi. Dessutom bör EIT bidra till att hantera globala utmaningar, bland annat FN:s mål för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030) och i Parisavtalet som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (5) (Parisavtalet), och till att få till stånd en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. Omställningen kommer att vara möjlig endast med hjälp av stimulans till forskning och innovation, varav framgår att man måste stärka de gynnsamma villkoren för Europas kunskapsbas och dess forsknings- och innovationsförmåga och öka investeringarna i dem, framför allt i teknik och innovationer som är gröna och klimatvänliga.

| (7) | EIT bör förbättra KI-gruppernas öppenhet för att stärka samarbetskontakter och skapa synergier mellan olika innovationsgrupper i Europa, för att således underlätta geografisk mångfald och talangcirkulation. |
| --- | --- |

(7)

EIT bör förbättra KI-gruppernas öppenhet för att stärka samarbetskontakter och skapa synergier mellan olika innovationsgrupper i Europa, för att således underlätta geografisk mångfald och talangcirkulation.

| (8) | EIT:s prioriterade områden och finansiella behov under en sjuårsperiod som omfattar motsvarande fleråriga budgetram, bör fastställas i ett strategiskt innovationsprogram (SIP). SIP bör anpassas efter Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (6), även i fråga om de krav för rapportering, övervakning och utvärdering och andra krav som fastställs i den förordningen och ta hänsyn till den strategiska planeringen inom Horisont Europa. SIP bör upprätta och främja synergier med andra delar av Horisont Europa, andra relevanta unionsprogram inom den fleråriga budgetramen, och andra relevanta initiativ, politiska riktlinjer och instrument på unionsnivå samt på nationell och regional nivå, särskilt de som stöder forskning och innovation, utbildning och kompetensutveckling, en hållbar och konkurrenskraftig industri, entreprenörskap och regional utveckling. Med tanke på SIP:s betydelse för unionens innovationspolitik och den förväntade socioekonomiska inverkan på unionen bör SIP antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av ett kommissionsförslag. Det kommissionsförslaget bör bygga på ett bidrag från EIT. Det bidraget bör ställas till förfogande för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(8)

EIT:s prioriterade områden och finansiella behov under en sjuårsperiod som omfattar motsvarande fleråriga budgetram, bör fastställas i ett strategiskt innovationsprogram (SIP). SIP bör anpassas efter Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (6), även i fråga om de krav för rapportering, övervakning och utvärdering och andra krav som fastställs i den förordningen och ta hänsyn till den strategiska planeringen inom Horisont Europa. SIP bör upprätta och främja synergier med andra delar av Horisont Europa, andra relevanta unionsprogram inom den fleråriga budgetramen, och andra relevanta initiativ, politiska riktlinjer och instrument på unionsnivå samt på nationell och regional nivå, särskilt de som stöder forskning och innovation, utbildning och kompetensutveckling, en hållbar och konkurrenskraftig industri, entreprenörskap och regional utveckling. Med tanke på SIP:s betydelse för unionens innovationspolitik och den förväntade socioekonomiska inverkan på unionen bör SIP antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av ett kommissionsförslag. Det kommissionsförslaget bör bygga på ett bidrag från EIT. Det bidraget bör ställas till förfogande för Europaparlamentet och rådet.

| (9) | Krisen till följd av covid-19-utbrottet har vållat svåra störningar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem och ekonomiska system. För att krisens sociala, ekonomiska, miljörelaterade och tekniska konsekvenser ska kunna övervinnas måste unionens institutioner, organ och byråer samarbeta. EIT och KI-grupperna bör flexibelt reagera på befintliga, liksom också på nya och oväntade utmaningar och prioriteringar och kunna anta åtgärder och initiativ som ger lämpligt stöd till deras ekosystem. Framför allt bör EIT och KI-grupperna bidra till det innovationsarbete som behövs för att åtgärda covid-19-krisens konsekvenser, i enlighet med prioriteringarna i den europeiska gröna given, återhämtningsplanen för Europa, den nya industristrategin för EU och målen för hållbar utveckling, samtidigt som synergier med andra unionsinitiativ och partnerskap säkerställs. |
| --- | --- |

(9)

Krisen till följd av covid-19-utbrottet har vållat svåra störningar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem och ekonomiska system. För att krisens sociala, ekonomiska, miljörelaterade och tekniska konsekvenser ska kunna övervinnas måste unionens institutioner, organ och byråer samarbeta. EIT och KI-grupperna bör flexibelt reagera på befintliga, liksom också på nya och oväntade utmaningar och prioriteringar och kunna anta åtgärder och initiativ som ger lämpligt stöd till deras ekosystem. Framför allt bör EIT och KI-grupperna bidra till det innovationsarbete som behövs för att åtgärda covid-19-krisens konsekvenser, i enlighet med prioriteringarna i den europeiska gröna given, återhämtningsplanen för Europa, den nya industristrategin för EU och målen för hållbar utveckling, samtidigt som synergier med andra unionsinitiativ och partnerskap säkerställs.

| (10) | I enlighet med förordning (EU) 2021/695 bör EIT:s verksamhet avse strategiska långsiktiga utmaningar, särskilt på ämnesövergripande och tvärvetenskapliga områden, inbegripet utveckling av innovativa icke-tekniska lösningar som ett nödvändigt komplement till teknikfokuserad innovationsverksamhet. EIT bör i det sammanhanget främja en återkommande dialog med det civila samhället, forskningsorganisationer, innovationscentrum, små och medelstora företag, lärosäten samt företrädare för näringslivet. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med förordning (EU) 2021/695 bör EIT:s verksamhet avse strategiska långsiktiga utmaningar, särskilt på ämnesövergripande och tvärvetenskapliga områden, inbegripet utveckling av innovativa icke-tekniska lösningar som ett nödvändigt komplement till teknikfokuserad innovationsverksamhet. EIT bör i det sammanhanget främja en återkommande dialog med det civila samhället, forskningsorganisationer, innovationscentrum, små och medelstora företag, lärosäten samt företrädare för näringslivet.

| (11) | EIT bör, genom KI-grupperna, prioritera överföring av sin högre utbildnings-, forsknings- och innovations- och entreprenörsverksamhet till näringslivet och till deras kommersiella tillämpningar samt stödja innovations- och entreprenörsförmågan hos lärosäten, jämte skapandet och utvecklingen av innovativa företag, i komplementaritet med Europeiska innovationsrådet (EIC) samt andra relevanta delar av Horisont Europa och InvestEU-programmet som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (7). |
| --- | --- |

(11)

EIT bör, genom KI-grupperna, prioritera överföring av sin högre utbildnings-, forsknings- och innovations- och entreprenörsverksamhet till näringslivet och till deras kommersiella tillämpningar samt stödja innovations- och entreprenörsförmågan hos lärosäten, jämte skapandet och utvecklingen av innovativa företag, i komplementaritet med Europeiska innovationsrådet (EIC) samt andra relevanta delar av Horisont Europa och InvestEU-programmet som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (7).

| (12) | EIT bör verka genom kvalitetsdrivna institutionaliserade europeiska partnerskap mellan lärosäten, forskningsorganisationer, företag och andra intressenter, bland dem också små och medelstora företag och offentliga företag samt lokala myndigheter, sociala företag, relevanta icke-vinstdrivande organisationer och andra berörda parter. Vissa företag är innovativa i fråga om de varor eller tjänster de erbjuder eller i fråga om sin organisation eller de produktionsmetoder de använder, och därför bör man sträva efter att främja socialt företagande och närmare kontakter med små och medelstora företag och sociala företag, så att dessas aktiva medverkan säkerställs. Partnerskapen bör sträva efter att bli ekonomiskt hållbara genom att uppbringa medel från andra offentliga och privata källor och att locka till sig och få med så många relevanta nya partner av olika slag som möjligt. De bör väljas ut och utses till KI-grupper av styrelsen, i enlighet med de prioriterade områden och tidsplaner som fastställs i SIP, varvid hänsyn bör tas till vad som prioriteras i den strategiska planeringen för Horisont Europa, och framväxande globala utmaningar och samhällsutmaningar bör åtgärdas. De bör väljas ut på grundval av ett konkurrensutsatt, öppet och kvalitetsbaserat urvalsförfarande som präglas av insyn, i enlighet med denna förordning och med kriterierna för urval av europeiska partnerskap i förordning (EU) 2021/695. Den första KI-gruppen, som bör inrättas så snabbt som möjligt under 2022 eller 2023, bör avse de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, medan den andra KI-gruppen, avsedd att starta 2026, bör avse sektorerna och ekosystemen inom vatten, hav och sjöfart. |
| --- | --- |

(12)

EIT bör verka genom kvalitetsdrivna institutionaliserade europeiska partnerskap mellan lärosäten, forskningsorganisationer, företag och andra intressenter, bland dem också små och medelstora företag och offentliga företag samt lokala myndigheter, sociala företag, relevanta icke-vinstdrivande organisationer och andra berörda parter. Vissa företag är innovativa i fråga om de varor eller tjänster de erbjuder eller i fråga om sin organisation eller de produktionsmetoder de använder, och därför bör man sträva efter att främja socialt företagande och närmare kontakter med små och medelstora företag och sociala företag, så att dessas aktiva medverkan säkerställs. Partnerskapen bör sträva efter att bli ekonomiskt hållbara genom att uppbringa medel från andra offentliga och privata källor och att locka till sig och få med så många relevanta nya partner av olika slag som möjligt. De bör väljas ut och utses till KI-grupper av styrelsen, i enlighet med de prioriterade områden och tidsplaner som fastställs i SIP, varvid hänsyn bör tas till vad som prioriteras i den strategiska planeringen för Horisont Europa, och framväxande globala utmaningar och samhällsutmaningar bör åtgärdas. De bör väljas ut på grundval av ett konkurrensutsatt, öppet och kvalitetsbaserat urvalsförfarande som präglas av insyn, i enlighet med denna förordning och med kriterierna för urval av europeiska partnerskap i förordning (EU) 2021/695. Den första KI-gruppen, som bör inrättas så snabbt som möjligt under 2022 eller 2023, bör avse de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, medan den andra KI-gruppen, avsedd att starta 2026, bör avse sektorerna och ekosystemen inom vatten, hav och sjöfart.

| (13) | Med tanke på KI-gruppernas särdrag är det nödvändigt att föreskriva särskilda minimivillkor för att bilda en KI-grupp, som avviker från reglerna för deltagande och spridning i Horisont Europa. Det är också möjligt att det behövs särskilda regler för äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet, om så är lämpligt. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på KI-gruppernas särdrag är det nödvändigt att föreskriva särskilda minimivillkor för att bilda en KI-grupp, som avviker från reglerna för deltagande och spridning i Horisont Europa. Det är också möjligt att det behövs särskilda regler för äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet, om så är lämpligt.

| (14) | Styrelsen bör styra och övervaka EIT:s verksamhet och ansvara för urval, utformning, finansiering, övervakning och utvärdering av KI-gruppernas verksamhet i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695 och SIP. Kommissionen bör vid utnämningen av styrelseledamöterna säkerställa en god avvägning mellan personer med erfarenhet inom områdena högre utbildning, forskning, innovation eller näringsliv samt balans i fråga om könsfördelning och geografisk täckning, med spetskompetens som rättesnöre. |
| --- | --- |

(14)

Styrelsen bör styra och övervaka EIT:s verksamhet och ansvara för urval, utformning, finansiering, övervakning och utvärdering av KI-gruppernas verksamhet i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695 och SIP. Kommissionen bör vid utnämningen av styrelseledamöterna säkerställa en god avvägning mellan personer med erfarenhet inom områdena högre utbildning, forskning, innovation eller näringsliv samt balans i fråga om könsfördelning och geografisk täckning, med spetskompetens som rättesnöre.

| (15) | EIT bör anordna kontinuerlig övervakning och återkommande externa utvärderingar av varje KI-grupps resultat och effekt, inklusive deras framsteg i riktning mot ekonomisk hållbarhet, kostnadseffektivitet och öppenhet för nya medlemmar. Dessa utvärderingar bör innefatta interimsöversyner som omfattar de första tre åren av partnerskapsavtalet samt de tre år som följer på en eventuell förlängning, omfattande bedömningar som görs före utgången av det sjunde året av partnerskapsavtalet och slutliga översyner som görs innan partnerskapsavtalet löper ut. Styrelsen bör när det är lämpligt vidta korrigerande åtgärder med avseende på KI-grupperna. |
| --- | --- |

(15)

EIT bör anordna kontinuerlig övervakning och återkommande externa utvärderingar av varje KI-grupps resultat och effekt, inklusive deras framsteg i riktning mot ekonomisk hållbarhet, kostnadseffektivitet och öppenhet för nya medlemmar. Dessa utvärderingar bör innefatta interimsöversyner som omfattar de första tre åren av partnerskapsavtalet samt de tre år som följer på en eventuell förlängning, omfattande bedömningar som görs före utgången av det sjunde året av partnerskapsavtalet och slutliga översyner som görs innan partnerskapsavtalet löper ut. Styrelsen bör när det är lämpligt vidta korrigerande åtgärder med avseende på KI-grupperna.

| (16) | EIT bör regelbundet informera gruppen med medlemsstaternas företrädare (gruppen) om EIT:s och KI-gruppernas prestationer, resultat och verksamheter, samt om övervaknings- och utvärderingsresultaten, resultatindikatorerna och de korrigerande åtgärderna. Gruppen bör bistå styrelsen och direktören med råd i strategiskt viktiga frågor, samt bistå EIT och KI-grupperna med råd och dela med sig av erfarenheter med dem. EIT bör anordna sammanträdena i gruppen. |
| --- | --- |

(16)

EIT bör regelbundet informera gruppen med medlemsstaternas företrädare (gruppen) om EIT:s och KI-gruppernas prestationer, resultat och verksamheter, samt om övervaknings- och utvärderingsresultaten, resultatindikatorerna och de korrigerande åtgärderna. Gruppen bör bistå styrelsen och direktören med råd i strategiskt viktiga frågor, samt bistå EIT och KI-grupperna med råd och dela med sig av erfarenheter med dem. EIT bör anordna sammanträdena i gruppen.

| (17) | För att bidra till den europeiska ekonomins konkurrenskraft och stärka dess internationella attraktionskraft och dess innovations- och entreprenörsförmåga bör EIT och KI-grupperna kunna locka till sig partnerorganisationer, forskare och studerande från hela unionen, inklusive från unionens yttersta randområden och från tredjeländer, exempelvis genom att främja deras rörlighet. |
| --- | --- |

(17)

För att bidra till den europeiska ekonomins konkurrenskraft och stärka dess internationella attraktionskraft och dess innovations- och entreprenörsförmåga bör EIT och KI-grupperna kunna locka till sig partnerorganisationer, forskare och studerande från hela unionen, inklusive från unionens yttersta randområden och från tredjeländer, exempelvis genom att främja deras rörlighet.

| (18) | Förbindelserna mellan EIT och KI-grupperna bör regleras genom partnerskapsavtal och bidragsavtal som innehåller bestämmelser om KI-gruppernas rättigheter och skyldigheter samt EIT:s resultatbaserade ekonomiska bidrag till KI-grupperna. För att begränsa KI-gruppernas administrativa börda och säkerställa mera resurser för planering och verksamhet på lång sikt bör EIT ingå fleråriga bidragsavtal på upp till tre år med KI-grupperna, eller, om detta anses lämpligare, ettåriga bidragsavtal. Genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (budgetförordningen) bör EIT kunna upprätta ett sådant partnerskapsavtal för en inledande period på sju år, och sedan, om detta tillstyrks genom positiva resultat vid interimsöversynen och den omfattande översynen av KI-gruppen, förlänga det med högst sju år. Sedan partnerskapsavtalet löpt ut får EIT och KI-gruppen ingå ett samarbetsavtal för att fortsätta sitt aktiva samarbete. |
| --- | --- |

(18)

Förbindelserna mellan EIT och KI-grupperna bör regleras genom partnerskapsavtal och bidragsavtal som innehåller bestämmelser om KI-gruppernas rättigheter och skyldigheter samt EIT:s resultatbaserade ekonomiska bidrag till KI-grupperna. För att begränsa KI-gruppernas administrativa börda och säkerställa mera resurser för planering och verksamhet på lång sikt bör EIT ingå fleråriga bidragsavtal på upp till tre år med KI-grupperna, eller, om detta anses lämpligare, ettåriga bidragsavtal. Genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (budgetförordningen) bör EIT kunna upprätta ett sådant partnerskapsavtal för en inledande period på sju år, och sedan, om detta tillstyrks genom positiva resultat vid interimsöversynen och den omfattande översynen av KI-gruppen, förlänga det med högst sju år. Sedan partnerskapsavtalet löpt ut får EIT och KI-gruppen ingå ett samarbetsavtal för att fortsätta sitt aktiva samarbete.

| (19) | Det finns ett behov av att stödja högre utbildning som en integrerad del av kunskapstriangeln, som ofta lyser med sin frånvaro. Deltagande lärosäten och yrkesutbildningsanordnare bör utfärda utbildningsbevis genom KI-grupperna i enlighet med nationella bestämmelser och ackrediteringsförfaranden. I partnerskapsavtalen, bidragsavtalen och samarbetsavtalen mellan EIT och KI-grupperna bör det föreskrivas att dessa utbildningsbevis också ska betecknas som EIT-utbildningsbevis. Dessutom bör EIT stärka främjandet av EIT-märkta utbildningsbevis för att göra dem mer erkända utanför EIT-gruppen och vidga omfattningen av dem till program för livslångt lärande, yrkesutbildning, färdighetsutbildning, omskolning och kompetenshöjning. EIT bör, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (9), genom sin verksamhet och sitt arbete bidra till att främja rörligheten för studerande, forskare och personal, och erbjuda möjligheter till livslångt lärande, mentorskap och coachning. |
| --- | --- |

(19)

Det finns ett behov av att stödja högre utbildning som en integrerad del av kunskapstriangeln, som ofta lyser med sin frånvaro. Deltagande lärosäten och yrkesutbildningsanordnare bör utfärda utbildningsbevis genom KI-grupperna i enlighet med nationella bestämmelser och ackrediteringsförfaranden. I partnerskapsavtalen, bidragsavtalen och samarbetsavtalen mellan EIT och KI-grupperna bör det föreskrivas att dessa utbildningsbevis också ska betecknas som EIT-utbildningsbevis. Dessutom bör EIT stärka främjandet av EIT-märkta utbildningsbevis för att göra dem mer erkända utanför EIT-gruppen och vidga omfattningen av dem till program för livslångt lärande, yrkesutbildning, färdighetsutbildning, omskolning och kompetenshöjning. EIT bör, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (9), genom sin verksamhet och sitt arbete bidra till att främja rörligheten för studerande, forskare och personal, och erbjuda möjligheter till livslångt lärande, mentorskap och coachning.

| (20) | Lämpliga åtgärder bör vidtas som garanterar EIT:s ansvar, öppenhet och insyn. Lämpliga regler för styrningen och en lämplig arbetsordning bör införas i EIT:s stadgar. |
| --- | --- |

(20)

Lämpliga åtgärder bör vidtas som garanterar EIT:s ansvar, öppenhet och insyn. Lämpliga regler för styrningen och en lämplig arbetsordning bör införas i EIT:s stadgar.

| (21) | EIT bör vara en juridisk person, och för att kunna garantera dess självständighet och oberoende från nationella myndigheter och externa påtryckningar, bör det förvalta sin egen budget, där inkomsterna bör inkludera ett bidrag från unionen. |
| --- | --- |

(21)

EIT bör vara en juridisk person, och för att kunna garantera dess självständighet och oberoende från nationella myndigheter och externa påtryckningar, bör det förvalta sin egen budget, där inkomsterna bör inkludera ett bidrag från unionen.

| (22) | Det förväntas att näringslivet, finanssektorn och tjänstesektorn lämnar betydande bidrag till KI-gruppernas budget. KI-grupperna bör framför allt sikta på att maximera andelen finansiella bidrag från privata källor och från inkomster av sin verksamhet, samt sträva efter och uppnå ekonomisk hållbarhet senast före utgången av de 15 åren av ekonomiskt stöd från EIT. KI-grupperna och deras partnerorganisationer bör offentliggöra att deras verksamhet bedrivs inom ramen för EIT och att de mottar ett finansiellt bidrag ur unionens allmänna budget. Insynen i finansieringen bör dessutom ökas med hjälp av offentligt tillgänglig information om vilka projekt som finansieras och hur finansieringen fördelas. |
| --- | --- |

(22)

Det förväntas att näringslivet, finanssektorn och tjänstesektorn lämnar betydande bidrag till KI-gruppernas budget. KI-grupperna bör framför allt sikta på att maximera andelen finansiella bidrag från privata källor och från inkomster av sin verksamhet, samt sträva efter och uppnå ekonomisk hållbarhet senast före utgången av de 15 åren av ekonomiskt stöd från EIT. KI-grupperna och deras partnerorganisationer bör offentliggöra att deras verksamhet bedrivs inom ramen för EIT och att de mottar ett finansiellt bidrag ur unionens allmänna budget. Insynen i finansieringen bör dessutom ökas med hjälp av offentligt tillgänglig information om vilka projekt som finansieras och hur finansieringen fördelas.

| (23) | Unionens budgetförfarande bör tillämpas på unionens ekonomiska bidrag som ges via unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Unionens budgetförfarande bör tillämpas på unionens ekonomiska bidrag som ges via unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten i enlighet med budgetförordningen.

| (24) | EIT bör göra sitt bästa för att underlätta en smidig övergång mellan perioderna i den fleråriga budgetramen, framför allt för pågående verksamheter. |
| --- | --- |

(24)

EIT bör göra sitt bästa för att underlätta en smidig övergång mellan perioderna i den fleråriga budgetramen, framför allt för pågående verksamheter.

| (25) | EIT:s intäkter bör innefatta det bidrag från unionen som tillhandahålls från det ekonomiska bidraget från Horisont Europa. Dessa intäkter bör också kunna omfatta bidrag från andra privata och offentliga källor. |
| --- | --- |

(25)

EIT:s intäkter bör innefatta det bidrag från unionen som tillhandahålls från det ekonomiska bidraget från Horisont Europa. Dessa intäkter bör också kunna omfatta bidrag från andra privata och offentliga källor.

| (26) | EIT är ett organ som inrättas av unionen i den mening som avses i artikel 70 i budgetförordningen, och dess finansiella regler bör antas i enlighet därmed. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (10) bör följaktligen tillämpas på EIT. |
| --- | --- |

(26)

EIT är ett organ som inrättas av unionen i den mening som avses i artikel 70 i budgetförordningen, och dess finansiella regler bör antas i enlighet därmed. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (10) bör följaktligen tillämpas på EIT.

| (27) | EIT bör anta en konsoliderad årlig verksamhetsrapport för att redovisa den verksamhet som bedrivits och resultaten av verksamheten under det föregående kalenderåret. EIT bör också anta ett samlat programdokument, baserat på SIP, i enlighet med sina finansiella regler, för att redovisa sitt planerade initiativ i fråga om årlig och flerårig programplanering och ge EIT möjlighet att agera vid intern och extern utveckling inom forskning, samhälle, teknologi, högre utbildning, innovation och andra relevanta områden. Det samlade programdokumentet bör översändas för kännedom till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(27)

EIT bör anta en konsoliderad årlig verksamhetsrapport för att redovisa den verksamhet som bedrivits och resultaten av verksamheten under det föregående kalenderåret. EIT bör också anta ett samlat programdokument, baserat på SIP, i enlighet med sina finansiella regler, för att redovisa sitt planerade initiativ i fråga om årlig och flerårig programplanering och ge EIT möjlighet att agera vid intern och extern utveckling inom forskning, samhälle, teknologi, högre utbildning, innovation och andra relevanta områden. Det samlade programdokumentet bör översändas för kännedom till Europaparlamentet och rådet.

| (28) | Sedan EIT inrättades har det kunna dra nytta av sakkunskapen hos sin personal. Till följd av den rättsliga ram som ska tillämpas enligt förordning (EG) nr 294/2008 har emellertid vissa av anställningskontrakten löpt ut, utan möjlighet till förnyelse. För att detta inte ska upprepas och mot bakgrund av hur viktig personalens sakkunskap är för att EIT ska lyckas med sin verksamhet ligger det i EIT:s intresse att göra allt, inom den gällande rättsliga ramen, för att locka till sig och behålla kvalificerade medarbetare. |
| --- | --- |

(28)

Sedan EIT inrättades har det kunna dra nytta av sakkunskapen hos sin personal. Till följd av den rättsliga ram som ska tillämpas enligt förordning (EG) nr 294/2008 har emellertid vissa av anställningskontrakten löpt ut, utan möjlighet till förnyelse. För att detta inte ska upprepas och mot bakgrund av hur viktig personalens sakkunskap är för att EIT ska lyckas med sin verksamhet ligger det i EIT:s intresse att göra allt, inom den gällande rättsliga ramen, för att locka till sig och behålla kvalificerade medarbetare.

| (29) | Det är lämpligt att kommissionen låter utföra oberoende, externa utvärderingar av EIT:s funktionssätt, inklusive den verksamhet som handhas via KI-grupperna, särskilt som ett led i förberedelserna för SIP. Utvärderingarna bör granska hur EIT fullgör sitt uppdrag och sina mål och omfatta all verksamhet inom EIT och KI-grupperna. De bör bedöma EIT:s mervärde för unionen, verksamhetens genomslag inom hela unionen, effekterna av det regionala innovationssystemets (RIS) verksamhet, samt öppenhet, ändamålsenlighet, effektivitet, utåtriktad verksamhet, kommunikation, synlighet, resultatspridning, relevansen av den verksamhet som bedrivs samt huruvida verksamheten är förenlig med och kompletterar relevant unionspolitik och nationell politik, inklusive eventuella synergier med andra delar av Horisont Europa. Dessa utvärderingar bör ge underlag för de utvärderingar av Horisont Europa som utförs av kommissionen i enlighet med förordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

(29)

Det är lämpligt att kommissionen låter utföra oberoende, externa utvärderingar av EIT:s funktionssätt, inklusive den verksamhet som handhas via KI-grupperna, särskilt som ett led i förberedelserna för SIP. Utvärderingarna bör granska hur EIT fullgör sitt uppdrag och sina mål och omfatta all verksamhet inom EIT och KI-grupperna. De bör bedöma EIT:s mervärde för unionen, verksamhetens genomslag inom hela unionen, effekterna av det regionala innovationssystemets (RIS) verksamhet, samt öppenhet, ändamålsenlighet, effektivitet, utåtriktad verksamhet, kommunikation, synlighet, resultatspridning, relevansen av den verksamhet som bedrivs samt huruvida verksamheten är förenlig med och kompletterar relevant unionspolitik och nationell politik, inklusive eventuella synergier med andra delar av Horisont Europa. Dessa utvärderingar bör ge underlag för de utvärderingar av Horisont Europa som utförs av kommissionen i enlighet med förordning (EU) 2021/695.

| (30) | EIT bör så långt som möjligt försöka göra de termer som används avseende de olika KI-gruppernas struktur mer enhetliga, för att det ska bli enklare och lättare att känna igen EIT. |
| --- | --- |

(30)

EIT bör så långt som möjligt försöka göra de termer som används avseende de olika KI-gruppernas struktur mer enhetliga, för att det ska bli enklare och lättare att känna igen EIT.

| (31) | För att bidra till att avhjälpa olikheter i fråga om innovation i Europa bör EIT, särskilt genom RIS, enligt vad som närmare fastställs i SIP, stödja länders och regioners innovationsförmåga, sträva efter att stärka innovationsekosystem för att hantera globala utmaningar samt integrera nya partnerorganisationer i KI-grupperna. |
| --- | --- |

(31)

För att bidra till att avhjälpa olikheter i fråga om innovation i Europa bör EIT, särskilt genom RIS, enligt vad som närmare fastställs i SIP, stödja länders och regioners innovationsförmåga, sträva efter att stärka innovationsekosystem för att hantera globala utmaningar samt integrera nya partnerorganisationer i KI-grupperna.

| (32) | KI-grupperna, vars roll är att underlätta innovation, bör beakta medlemsstaternas prioriteringar när det gäller strategier för smart specialisering och öka deras innovationsförmåga genom att fullt ut spegla regionala kapaciteter och styrkor, möjligheter, svagheter liksom lokala aktörer och deras verksamheter och marknader. |
| --- | --- |

(32)

KI-grupperna, vars roll är att underlätta innovation, bör beakta medlemsstaternas prioriteringar när det gäller strategier för smart specialisering och öka deras innovationsförmåga genom att fullt ut spegla regionala kapaciteter och styrkor, möjligheter, svagheter liksom lokala aktörer och deras verksamheter och marknader.

| (33) | Det är mycket viktigt att främja starka synergier mellan EIT och EIC. KI-grupperna bör stimulera grundandet av innovativa företag i nära synergi med EIC, samtidigt som dubbelarbete undviks, och EIT:s stödmottagare bör kunna ansöka om ytterligare stöd från EIC:s instrument, utöver de tjänster som KI-grupperna tillhandahåller. Särskilt bör uppstartsföretag med stor tillväxtpotential som stöds av KI-grupper få enklare och således snabbare tillgång till EIC:s åtgärder, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695 för att snabbt kunna expandera, samtidigt som mottagarna av stöd från EIC bör kunna dra nytta av de stödsystem som EIT erbjuder. För att det inte ska uppkomma sidoeffekter och för att synergier och samarbete ska främjas bör EIT och EIC planera ett ömsesidigt och systematiskt informationsutbyte. Styrelsen bör kunna bjuda in ledamöter av EIC:s styrelse som observatörer till sina möten, när detta är lämpligt. |
| --- | --- |

(33)

Det är mycket viktigt att främja starka synergier mellan EIT och EIC. KI-grupperna bör stimulera grundandet av innovativa företag i nära synergi med EIC, samtidigt som dubbelarbete undviks, och EIT:s stödmottagare bör kunna ansöka om ytterligare stöd från EIC:s instrument, utöver de tjänster som KI-grupperna tillhandahåller. Särskilt bör uppstartsföretag med stor tillväxtpotential som stöds av KI-grupper få enklare och således snabbare tillgång till EIC:s åtgärder, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695 för att snabbt kunna expandera, samtidigt som mottagarna av stöd från EIC bör kunna dra nytta av de stödsystem som EIT erbjuder. För att det inte ska uppkomma sidoeffekter och för att synergier och samarbete ska främjas bör EIT och EIC planera ett ömsesidigt och systematiskt informationsutbyte. Styrelsen bör kunna bjuda in ledamöter av EIC:s styrelse som observatörer till sina möten, när detta är lämpligt.

| (34) | För att säkerställa kontinuiteten i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och vissa av dess bestämmelser bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa kontinuiteten i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och vissa av dess bestämmelser bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

| (35) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och transnationella karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och transnationella karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | innovation: den process, inbegripet dess resultat, genom vilken nya idéer tillgodoser samhälleliga, ekonomiska eller miljörelaterade behov och ger upphov till nya varor, processer, tjänster eller företags- och organisationsmodeller och sociala modeller som framgångsrikt introduceras på en befintlig marknad eller som kan skapa nya marknader och bidra med ett värde till samhället. |
| --- | --- |

1.

innovation: den process, inbegripet dess resultat, genom vilken nya idéer tillgodoser samhälleliga, ekonomiska eller miljörelaterade behov och ger upphov till nya varor, processer, tjänster eller företags- och organisationsmodeller och sociala modeller som framgångsrikt introduceras på en befintlig marknad eller som kan skapa nya marknader och bidra med ett värde till samhället.

innovation

| 2. | kunskaps- och innovationsgrupp eller KI-grupp: ett storskaligt institutionaliserat europeiskt partnerskap, enligt vad som avses i förordning (EU) 2021/695, mellan lärosäten, forskningsorganisationer, företag och andra berörda parter i innovationsprocessen i form av ett strategiskt nätverk, som bygger på gemensam innovationsplanering på medellång till lång sikt för att möta EIT:s utmaningar och bidra till att nå de mål som fastställts enligt förordning (EU) 2021/695, oberoende av partnerskapets rättsliga form. |
| --- | --- |

2.

kunskaps- och innovationsgrupp eller KI-grupp: ett storskaligt institutionaliserat europeiskt partnerskap, enligt vad som avses i förordning (EU) 2021/695, mellan lärosäten, forskningsorganisationer, företag och andra berörda parter i innovationsprocessen i form av ett strategiskt nätverk, som bygger på gemensam innovationsplanering på medellång till lång sikt för att möta EIT:s utmaningar och bidra till att nå de mål som fastställts enligt förordning (EU) 2021/695, oberoende av partnerskapets rättsliga form.

kunskaps- och innovationsgrupp

KI-grupp

| 3. | samlokaliseringscentrum: en fysisk knutpunkt som inrättats med öppenhet och insyn, som främjar kopplingar och aktivt samarbete mellan kunskapstriangelns aktörer och fungerar som en kontaktpunkt för kunskapsutbyte och genom vilken KI-gruppernas partner kan komma åt faciliteter och nödvändig sakkunskap för att kunna arbeta för sina gemensamma mål. |
| --- | --- |

3.

samlokaliseringscentrum: en fysisk knutpunkt som inrättats med öppenhet och insyn, som främjar kopplingar och aktivt samarbete mellan kunskapstriangelns aktörer och fungerar som en kontaktpunkt för kunskapsutbyte och genom vilken KI-gruppernas partner kan komma åt faciliteter och nödvändig sakkunskap för att kunna arbeta för sina gemensamma mål.

samlokaliseringscentrum

| 4. | RIS-knutpunkt: en fysisk knutpunkt, som inrättats av en KI-grupp och som ingår i dess struktur, i en medlemsstat eller ett associerat land som ett RIS inriktar sig på som fungerar som kontaktpunkt dels för KI-gruppens verksamhet, dels för att kunskapstriangelns lokala aktörer ska kunna mobiliseras och delta i KI-gruppens verksamhet. |
| --- | --- |

4.

RIS-knutpunkt: en fysisk knutpunkt, som inrättats av en KI-grupp och som ingår i dess struktur, i en medlemsstat eller ett associerat land som ett RIS inriktar sig på som fungerar som kontaktpunkt dels för KI-gruppens verksamhet, dels för att kunskapstriangelns lokala aktörer ska kunna mobiliseras och delta i KI-gruppens verksamhet.

RIS-knutpunkt

| 5. | partnerorganisation: en rättslig enhet som ingår i en KI-grupp, särskilt lärosäten, yrkesutbildningsanordnare, forskningsorganisationer, offentliga institutioner, offentliga eller privata företag, finansinstitut, regionala och lokala myndigheter, stiftelser samt icke-vinstdrivande organisationer. |
| --- | --- |

5.

partnerorganisation: en rättslig enhet som ingår i en KI-grupp, särskilt lärosäten, yrkesutbildningsanordnare, forskningsorganisationer, offentliga institutioner, offentliga eller privata företag, finansinstitut, regionala och lokala myndigheter, stiftelser samt icke-vinstdrivande organisationer.

partnerorganisation

| 6. | forskningsorganisation: en offentlig eller privat rättslig enhet som har forskning eller teknisk utveckling som ett av sina främsta syften. |
| --- | --- |

6.

forskningsorganisation: en offentlig eller privat rättslig enhet som har forskning eller teknisk utveckling som ett av sina främsta syften.

forskningsorganisation

| 7. | lärosäte: en högskola eller en institution för högre utbildning som i enlighet med nationell rätt eller praxis utfärdar utbildningsbevis särskilt på magisternivå eller doktorandnivå, oavsett deras beteckning på nationell nivå. |
| --- | --- |

7.

lärosäte: en högskola eller en institution för högre utbildning som i enlighet med nationell rätt eller praxis utfärdar utbildningsbevis särskilt på magisternivå eller doktorandnivå, oavsett deras beteckning på nationell nivå.

lärosäte

| 8. | EIT-gruppen: EIT och den aktiva grupp av individer och rättsliga enheter som får eller har fått stöd eller ekonomiska bidrag från EIT. |
| --- | --- |

8.

EIT-gruppen: EIT och den aktiva grupp av individer och rättsliga enheter som får eller har fått stöd eller ekonomiska bidrag från EIT.

EIT-gruppen

| 9. | strategiskt innovationsprogram eller SIP: en akt där EIT:s prioritetsområden och strategi för framtida initiativ fastställs samt dess kapacitet att skapa det bästa mervärdet i fråga om innovation, EIT:s mål, centrala åtgärder, arbetssätt, förväntade resultat och genomslag samt en uppskattning av resursbehoven för den period som omfattar Horisont Europa och den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

9.

strategiskt innovationsprogram eller SIP: en akt där EIT:s prioritetsområden och strategi för framtida initiativ fastställs samt dess kapacitet att skapa det bästa mervärdet i fråga om innovation, EIT:s mål, centrala åtgärder, arbetssätt, förväntade resultat och genomslag samt en uppskattning av resursbehoven för den period som omfattar Horisont Europa och den fleråriga budgetramen.

strategiskt innovationsprogram

SIP

| 10. | regionalt innovationssystem eller RIS: ett system som främjar integrering av kunskapstriangeln och innovationsförmågan dels hos länder (och regioner i dessa länder) som i den europeiska resultattavlan för innovation som avses i SIP klassificeras som ”måttliga” eller ”blygsamma” innovatörer, dels i de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt genom att locka till sig och integrera nya partner i KI-grupperna och överbrygga regionala skillnader, och således begränsa innovationsklyftan. |
| --- | --- |

10.

regionalt innovationssystem eller RIS: ett system som främjar integrering av kunskapstriangeln och innovationsförmågan dels hos länder (och regioner i dessa länder) som i den europeiska resultattavlan för innovation som avses i SIP klassificeras som ”måttliga” eller ”blygsamma” innovatörer, dels i de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt genom att locka till sig och integrera nya partner i KI-grupperna och överbrygga regionala skillnader, och således begränsa innovationsklyftan.

regionalt innovationssystem

RIS

| 11. | forum: en plattform för företrädare för unionens institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, organiserade intressegrupper och enskilda aktörer inom näringsliv, högre utbildning, forskning, sammanslutningar, civilsamhället och klusterorganisationer samt andra berörda parter från kunskapstriangelns alla sidor. |
| --- | --- |

11.

forum: en plattform för företrädare för unionens institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, organiserade intressegrupper och enskilda aktörer inom näringsliv, högre utbildning, forskning, sammanslutningar, civilsamhället och klusterorganisationer samt andra berörda parter från kunskapstriangelns alla sidor.

forum

| 12. | KI-gruppens verksamhetsplan: ett dokument som fogas till bidragsavtalet, vilket omfattar en period på upp till tre år och beskriver KI-gruppens mål, sättet för deras uppnående, de förväntade resultaten, den värdeadderande verksamhet som planeras i KI-gruppen och behoven av finansiering och resurser med anknytning till den verksamheten, inbegripet de åtgärder som syftar till att uppnå ekonomisk hållbarhet och göra KI-gruppen öppnare för nya partner från hela unionen. |
| --- | --- |

12.

KI-gruppens verksamhetsplan: ett dokument som fogas till bidragsavtalet, vilket omfattar en period på upp till tre år och beskriver KI-gruppens mål, sättet för deras uppnående, de förväntade resultaten, den värdeadderande verksamhet som planeras i KI-gruppen och behoven av finansiering och resurser med anknytning till den verksamheten, inbegripet de åtgärder som syftar till att uppnå ekonomisk hållbarhet och göra KI-gruppen öppnare för nya partner från hela unionen.

KI-gruppens verksamhetsplan

| 13. | KI-gruppernas värdeadderande verksamhet: verksamhet som genomförs av partnerorganisationer i enlighet med KI-gruppens verksamhetsplan, och som bidrar till att integrera kunskapstriangelns högre utbildning, forskning och innovation, även KI-gruppernas inrättande och deras förvaltnings- och samordningsverksamhet, samt bidrar till de övergripande målen för EIT. |
| --- | --- |

13.

KI-gruppernas värdeadderande verksamhet: verksamhet som genomförs av partnerorganisationer i enlighet med KI-gruppens verksamhetsplan, och som bidrar till att integrera kunskapstriangelns högre utbildning, forskning och innovation, även KI-gruppernas inrättande och deras förvaltnings- och samordningsverksamhet, samt bidrar till de övergripande målen för EIT.

KI-gruppernas värdeadderande verksamhet

| 14. | KI-gruppöverskridande verksamheter: verksamheter som syftar till att stärka samarbetet och synergierna mellan KI-grupperna, främja ett mer ämnesövergripande tillvägagångssätt och skapa en kritisk massa bland KI-grupperna för att hantera ämnen av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

14.

KI-gruppöverskridande verksamheter: verksamheter som syftar till att stärka samarbetet och synergierna mellan KI-grupperna, främja ett mer ämnesövergripande tillvägagångssätt och skapa en kritisk massa bland KI-grupperna för att hantera ämnen av gemensamt intresse.

KI-gruppöverskridande verksamheter

| 15. | samarbetsavtal: ett avtal mellan EIT och en KI-grupp som syftar till att behålla KI-gruppen som en aktiv medlem i EIT-gruppen efter slutdatumet för partnerskapsavtalet och som innehåller villkoren för tillgång till EIT:s konkurrensutsatta inbjudningar till vissa verksamheter och gränsöverskridande verksamheter med stort mervärde för unionen. |
| --- | --- |

15.

samarbetsavtal: ett avtal mellan EIT och en KI-grupp som syftar till att behålla KI-gruppen som en aktiv medlem i EIT-gruppen efter slutdatumet för partnerskapsavtalet och som innehåller villkoren för tillgång till EIT:s konkurrensutsatta inbjudningar till vissa verksamheter och gränsöverskridande verksamheter med stort mervärde för unionen.

samarbetsavtal

| 16. | ekonomisk hållbarhet: KI-gruppens förmåga att självständigt finansiera sin verksamhet för att integrera kunskapstriangeln, oberoende av bidrag från EIT. |
| --- | --- |

16.

ekonomisk hållbarhet: KI-gruppens förmåga att självständigt finansiera sin verksamhet för att integrera kunskapstriangeln, oberoende av bidrag från EIT.

ekonomisk hållbarhet

Artikel 3

Uppdrag och mål

1.   EIT:s uppdrag är att bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft i unionen genom att öka unionens och medlemsstaternas innovationsförmåga för att kunna bemöta stora utmaningar som samhället står inför. EIT ska göra detta genom att främja synergier, integrering och samarbete mellan högre utbildning, forskning och innovation av högsta standard, inklusive genom att främja entreprenörskap och därmed stärka innovationsekosystemen i hela unionen på ett öppet och transparent sätt. EIT ska också omsätta unionens strategiska prioriteringar i handling och bidra till förverkligandet av unionens mål och politik, inbegripet den europeiska gröna given, den europeiska återhämtningsplanen, den europeiska strategin för data, SMF-strategin för ett hållbart och digitalt Europa och den nya industristrategin för EU och de som rör uppnåendet strategiskt oberoende för unionen, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi. Dessutom ska EIT bidra till att hantera globala utmaningar, bland annat målen för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 och i Parisavtalet, och till att få till stånd en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050.

2.   För budgetperioden 2021–2027 ska EIT bidra till att de allmänna och specifika målen i Horisont Europa uppnås, med fullt beaktande av sin strategiska planering.

Artikel 4

SIP

1.   I SIP ska de prioriterade områdena och strategin för EIT fastställas för den berörda sjuårsperioden, i enlighet med målen och prioriteringarna i Horisont Europa, som fastställts i förordning (EU) 2021/695, och ska innefatta en bedömning av EIT:s förväntade socioekonomiska konsekvenser, dess utåtriktade verksamhet och dess möjlighet att skapa det bästa mervärdet i fråga om innovation. SIP ska vara anpassat till kraven för rapportering, övervakning och utvärdering och andra krav i förordning (EU) 2021/695 och ska beakta resultaten från den kontinuerliga övervakning och återkommande oberoende utvärdering av EIT som avses i artikel 20 i den här förordningen.

2.   SIP ska ta hänsyn till den strategiska planeringen i Horisont Europa för att säkerställa konsekvens med utmaningarna i det programmet och komplementaritet med EIC som inrättats genom förordning (EU) 2021/695 och ska fastställa och främja lämpliga synergier och komplementaritet mellan EIT:s verksamhet och andra relevanta unionsprogram, nationella och regionala program som stöder forskning och innovation, utbildning och kompetensutveckling, en hållbar och konkurrenskraftig industri, entreprenörskap och regional utveckling.

3.   SIP ska innehålla en beräkning av finansiella behov och källor inför den framtida verksamheten, den långsiktiga utvecklingen och finansieringen av EIT. Den ska också innehålla en vägledande ekonomisk plan för den period som motsvarande fleråriga budgetram omfattar.

4.   EIT ska, efter samråd med befintliga KI-grupper och med beaktande av deras åsikter, utarbeta ett bidrag till kommissionens förslag till SIP och lägga fram det för kommissionen. EIT:s bidrag ska offentliggöras.

5.   Europaparlamentet och rådet ska på grundval av kommissionens förslag anta SIP i enlighet med artikel 173.3 i EUF-fördraget.

Artikel 5

EIT:s organ och gruppen med medlemsstaternas företrädare

1.   EIT ska ha de organ som anges i denna punkt.

En styrelse ska bestå av framstående medlemmar med dokumenterad erfarenhet inom områdena högre utbildning, forskning, innovation eller näringsliv. Styrelsen ska ansvara för styrning och övervakning av EIT:s verksamhet samt för att välja ut, utse, finansiera, övervaka och utvärdera KI-grupperna, och för att vidta lämpliga korrigerande åtgärder i händelse av otillräckliga resultat i KI-grupperna, samt för övriga strategiska beslut. Vid val av styrelse ska hänsyn tas till kriterier om könsbalans och geografisk balans. Styrelsen ska välja en av sina ledamöter till ordförande.

Ett verkställande utskott ska bestå av utvalda medlemmar som företräder kunskapstriangelns alla tre delar, och styrelsens ordförande. Det verkställande utskottet ska bistå styrelsen när den fullgör sina uppgifter och förbereda styrelsemötena i samarbete med direktören.

En direktör ska utses av styrelsen. Direktören ska fungera som EIT:s rättsliga företrädare och ska ansvara för genomförandet av styrelsens beslut samt för EIT:s verksamhet och den dagliga ledningen.

En funktion för internrevision ska verka under fullständigt oberoende och följa relevanta internationella standarder. Funktionen for internrevision ska ge råd till styrelsen och direktören i frågor som rör den ekonomiska och administrativa förvaltningen och kontrollstrukturerna inom EIT, de ekonomiska banden med KI-grupperna och i andra frågor när styrelsen begär det.

2.   De närmare bestämmelserna för EIT:s organ fastställs i EIT:s stadgar, som återfinns i bilaga I.

3.   Gruppen med medlemsstaternas företrädare (gruppen) ska inrättas.

Gruppen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en för varje associerat land.

Gruppen ska ge styrelsen och direktören råd om

| a) | förlängning eller avslutande av EIT:s partnerskapsavtal med KI-grupperna, enligt vad som avses i avsnitt 3.6 i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

förlängning eller avslutande av EIT:s partnerskapsavtal med KI-grupperna, enligt vad som avses i avsnitt 3.6 i bilaga I,

| b) | ingående av samarbetsavtal med varje KI-grupp, enligt vad som avses i avsnitt 3.6 i bilaga I, och |
| --- | --- |

b)

ingående av samarbetsavtal med varje KI-grupp, enligt vad som avses i avsnitt 3.6 i bilaga I, och

| c) | andra strategiskt viktiga frågor för EIT än de som avses i leden a och b, med utbyte av erfarenheter avseende dessa frågor. |
| --- | --- |

c)

andra strategiskt viktiga frågor för EIT än de som avses i leden a och b, med utbyte av erfarenheter avseende dessa frågor.

Gruppen ska också ge råd till KI-grupperna och dela med sig av sina erfarenheter till dem.

Gruppen ska regelbundet informeras om EIT:s och KI-gruppernas prestationer, resultat och verksamheter, samt om resultaten från övervakningen och utvärderingen av dem, resultatindikatorerna och de korrigerande åtgärderna. Gruppen ska avge ett yttrande över detta.

Gruppen ska underlätta lämpliga synergier och komplementaritet mellan EIT och KI-gruppernas verksamhet med nationella program och initiativ, inklusive en potentiell nationell samfinansiering av KI-gruppernas verksamhet.

Artikel 6

Uppgifter

För att fullgöra sitt uppdrag och uppnå de mål som fastställs i artikel 3 ska EIT åtminstone utföra följande:

| a) | Identifiera, i enlighet med SIP, sina huvudsakliga prioriteringar och sin verksamhet, och genomföra dem i enlighet med gällande bestämmelser i förordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

a)

Identifiera, i enlighet med SIP, sina huvudsakliga prioriteringar och sin verksamhet, och genomföra dem i enlighet med gällande bestämmelser i förordning (EU) 2021/695.

| b) | Säkerställa öppenhet för och skapa ökad medvetenhet bland potentiella nya partnerorganisationer och främja deras medverkan i EIT:s verksamhet, särskilt små och medelstora företag och framväxande spetskompetenscentrum, i hela unionen, även genom RIS, genom att bygga vidare på befintliga informationsnät och informationsstrukturer. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa öppenhet för och skapa ökad medvetenhet bland potentiella nya partnerorganisationer och främja deras medverkan i EIT:s verksamhet, särskilt små och medelstora företag och framväxande spetskompetenscentrum, i hela unionen, även genom RIS, genom att bygga vidare på befintliga informationsnät och informationsstrukturer.

| c) | Välja ut och utse KI-grupper i enlighet med artikel 9 och fastställa deras rättigheter och skyldigheter genom partnerskapsavtal och bidragsavtal, övervaka och stödja KI-grupperna på lämpligt sätt och ge dem strategisk vägledning, genom lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, kontinuerlig övervakning och regelbunden extern utvärdering av deras verksamhet i enlighet med artikel 11 samt vid behov vidta korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Välja ut och utse KI-grupper i enlighet med artikel 9 och fastställa deras rättigheter och skyldigheter genom partnerskapsavtal och bidragsavtal, övervaka och stödja KI-grupperna på lämpligt sätt och ge dem strategisk vägledning, genom lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, kontinuerlig övervakning och regelbunden extern utvärdering av deras verksamhet i enlighet med artikel 11 samt vid behov vidta korrigerande åtgärder.

| d) | Styra genomförandet av RIS, också genom KI-gruppernas förverkligande av RIS-knutpunkter. |
| --- | --- |

d)

Styra genomförandet av RIS, också genom KI-gruppernas förverkligande av RIS-knutpunkter.

| e) | Säkerställa lämplig samordning samt underlätta kommunikation och tematiskt samarbete mellan KI-grupperna och inbjuda till intresseanmälningar för KI-gruppöverskridande verksamheter och gemensamma tjänster. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa lämplig samordning samt underlätta kommunikation och tematiskt samarbete mellan KI-grupperna och inbjuda till intresseanmälningar för KI-gruppöverskridande verksamheter och gemensamma tjänster.

| f) | Säkerställa ett utbrett genomförande från KI-grupperna sida av EIT-märkta utbildningsbevis och stärka främjandet av dem utanför EIT-gruppen samt utvidga dem till att också omfatta program för livslångt lärande. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa ett utbrett genomförande från KI-grupperna sida av EIT-märkta utbildningsbevis och stärka främjandet av dem utanför EIT-gruppen samt utvidga dem till att också omfatta program för livslångt lärande.

| g) | Arbeta för att sprida bästa praxis för kunskapstriangelns integration, även bland KI-grupperna och runt om i unionen, bland annat genom RIS, i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur och uppmuntra KI-grupperna att genom utåtriktad verksamhet vara öppna för nya medlemmar. |
| --- | --- |

g)

Arbeta för att sprida bästa praxis för kunskapstriangelns integration, även bland KI-grupperna och runt om i unionen, bland annat genom RIS, i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur och uppmuntra KI-grupperna att genom utåtriktad verksamhet vara öppna för nya medlemmar.

| h) | Arbeta för att på bred bas sprida, informera om och dra nytta av de resultat och möjligheter som härrör från EIT-gruppen för att öka medvetenheten om EIT, synliggöra det och öka kunskaperna om det i hela unionen och för att uppmuntra till deltagande i EIT-gruppens verksamhet. |
| --- | --- |

h)

Arbeta för att på bred bas sprida, informera om och dra nytta av de resultat och möjligheter som härrör från EIT-gruppen för att öka medvetenheten om EIT, synliggöra det och öka kunskaperna om det i hela unionen och för att uppmuntra till deltagande i EIT-gruppens verksamhet.

| i) | Stödja KI-gruppernas arbete med att utveckla en effektiv strategi för ekonomisk hållbarhet för mobilisering av anslag från andra offentliga och privata källor. |
| --- | --- |

i)

Stödja KI-gruppernas arbete med att utveckla en effektiv strategi för ekonomisk hållbarhet för mobilisering av anslag från andra offentliga och privata källor.

| j) | Främja spetskompetens inom högre utbildning, forskning och innovation, särskilt genom att främja KI-grupperna som innovationspartner med spetskompetens. |
| --- | --- |

j)

Främja spetskompetens inom högre utbildning, forskning och innovation, särskilt genom att främja KI-grupperna som innovationspartner med spetskompetens.

| k) | Främja en tvärvetenskaplig ansats i fråga om innovation inom alla sektorer, däribland genom införlivande av tekniska, samhälleliga och icke-tekniska lösningar, inbyggd hållbarhet och klimatneutralitet, organisationsmetoder, fokus på entreprenörskap och nya företagsmodeller. |
| --- | --- |

k)

Främja en tvärvetenskaplig ansats i fråga om innovation inom alla sektorer, däribland genom införlivande av tekniska, samhälleliga och icke-tekniska lösningar, inbyggd hållbarhet och klimatneutralitet, organisationsmetoder, fokus på entreprenörskap och nya företagsmodeller.

| l) | Säkerställa synergier och komplementaritet mellan EIT:s verksamhet och andra unionsprogram, i förekommande fall, i enlighet med förordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

l)

Säkerställa synergier och komplementaritet mellan EIT:s verksamhet och andra unionsprogram, i förekommande fall, i enlighet med förordning (EU) 2021/695.

| m) | Stimulera till diskussion samt utbyte och spridning av sakkunskap och know-how mellan KI-grupperna när det gäller innovativa modeller för immaterialrättigheter, för att främja överföring och spridning av kunskaper både inom KI-grupperna och, i bredare bemärkelse, över hela unionen. |
| --- | --- |

m)

Stimulera till diskussion samt utbyte och spridning av sakkunskap och know-how mellan KI-grupperna när det gäller innovativa modeller för immaterialrättigheter, för att främja överföring och spridning av kunskaper både inom KI-grupperna och, i bredare bemärkelse, över hela unionen.

| n) | Tillhandahålla KI-grupperna nödvändigt stöd och främja synergier med dem, för att utveckla innovativa lösningar. |
| --- | --- |

n)

Tillhandahålla KI-grupperna nödvändigt stöd och främja synergier med dem, för att utveckla innovativa lösningar.

| o) | Anordna regelbundna möten, minst vartannat år, med ett forum för att dela med sig av och diskutera EIT:s verksamhet, erfarenheter, bästa praxis och bidrag till unionens politik och mål inom innovation, forskning och utbildning, samt till annan unionspolitik och andra unionsmål när så är lämpligt, och ge berörda parter tillfälle att uttrycka sina åsikter. |
| --- | --- |

o)

Anordna regelbundna möten, minst vartannat år, med ett forum för att dela med sig av och diskutera EIT:s verksamhet, erfarenheter, bästa praxis och bidrag till unionens politik och mål inom innovation, forskning och utbildning, samt till annan unionspolitik och andra unionsmål när så är lämpligt, och ge berörda parter tillfälle att uttrycka sina åsikter.

| p) | Anordna möten med gruppen åtminstone två gånger per år, oberoende av forumets sammanträden. |
| --- | --- |

p)

Anordna möten med gruppen åtminstone två gånger per år, oberoende av forumets sammanträden.

| q) | Underlätta inrättandet av EIT-gruppens faciliteter för delade tjänster. |
| --- | --- |

q)

Underlätta inrättandet av EIT-gruppens faciliteter för delade tjänster.

| r) | Uppmuntra till att det med tiden bildas nätverk mellan RIS-knutpunkterna och samlokaliseringscentrumen i medlemsstaterna för att underlätta deras samarbete inom EIT-gruppen och med de lokala innovationsekosystemen. |
| --- | --- |

r)

Uppmuntra till att det med tiden bildas nätverk mellan RIS-knutpunkterna och samlokaliseringscentrumen i medlemsstaterna för att underlätta deras samarbete inom EIT-gruppen och med de lokala innovationsekosystemen.

| s) | Övervaka genomförandet av KI-gruppernas verksamhet för att utveckla entreprenörs- och innovationsförmågan hos sina medlemsorganisationer, särskilt vid lärosäten, yrkesutbildningsanordnare, små och medelstora företag och uppstartsföretag samt deras integrering i innovationsekosystemen, i hela unionen och såsom tillvägagångssättet med kunskapstriangeln förutsätter. |
| --- | --- |

s)

Övervaka genomförandet av KI-gruppernas verksamhet för att utveckla entreprenörs- och innovationsförmågan hos sina medlemsorganisationer, särskilt vid lärosäten, yrkesutbildningsanordnare, små och medelstora företag och uppstartsföretag samt deras integrering i innovationsekosystemen, i hela unionen och såsom tillvägagångssättet med kunskapstriangeln förutsätter.

| t) | I samarbete med kommissionen och efter samråd med KI-grupperna, inleda och samordna ett pilotinitiativ till stöd dels för innovations- och entreprenörsförmågan hos lärosäten, dels för deras integrering i innovationsekosystem (pilotinitiativet för högre utbildning), vilket ska genomföras av KI-grupperna. |
| --- | --- |

t)

I samarbete med kommissionen och efter samråd med KI-grupperna, inleda och samordna ett pilotinitiativ till stöd dels för innovations- och entreprenörsförmågan hos lärosäten, dels för deras integrering i innovationsekosystem (pilotinitiativet för högre utbildning), vilket ska genomföras av KI-grupperna.

Artikel 7

KI-grupper

1.   KI-grupperna ska åtminstone utföra följande:

| a) | Innovationsverksamhet och investeringar med ett mervärde för unionen, inklusive stöd för att göra det lättare att grunda innovativa uppstartsföretag och utveckla befintliga innovativa företag, i komplementaritet med EIC och InvestEU-programmet, som helt integrerar den högre utbildnings- och forskningsdimensionen så att en kritisk massa uppnås och som främjar spridning och utnyttjande av resultaten. |
| --- | --- |

a)

Innovationsverksamhet och investeringar med ett mervärde för unionen, inklusive stöd för att göra det lättare att grunda innovativa uppstartsföretag och utveckla befintliga innovativa företag, i komplementaritet med EIC och InvestEU-programmet, som helt integrerar den högre utbildnings- och forskningsdimensionen så att en kritisk massa uppnås och som främjar spridning och utnyttjande av resultaten.

| b) | Innovationsdriven forskning, experimentering, prototypframställning och demonstration på områden som är av stort intresse för ekonomi, miljö och samhälle och som utnyttjar resultaten av forskning i unionen och i medlemsstaterna med potential att stärka unionens konkurrenskraft internationellt och finna lösningar på stora samhällsutmaningar, också med anknytning till hälsa och den digitala marknaden, som det europeiska samhället står inför. |
| --- | --- |

b)

Innovationsdriven forskning, experimentering, prototypframställning och demonstration på områden som är av stort intresse för ekonomi, miljö och samhälle och som utnyttjar resultaten av forskning i unionen och i medlemsstaterna med potential att stärka unionens konkurrenskraft internationellt och finna lösningar på stora samhällsutmaningar, också med anknytning till hälsa och den digitala marknaden, som det europeiska samhället står inför.

| c) | Utbildning särskilt på magisternivå och doktorandnivå samt yrkesinriktade kurser inom områden som kan motsvara Europas framtida samhällsekonomiska och socioekologiska behov och som utvidgar unionens talangbas, främjar utvecklingen av kvalitet i fråga om innovation, stärker kompetensen i fråga om företagsamhet och entreprenörskap och ökar rörligheten för forskare och studerande samt främjar kunskapsutbyte, mentorskap och nätverksbyggande bland mottagarna av EIT:s utbildningsverksamhet, inbegripet EIT-märkt verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Utbildning särskilt på magisternivå och doktorandnivå samt yrkesinriktade kurser inom områden som kan motsvara Europas framtida samhällsekonomiska och socioekologiska behov och som utvidgar unionens talangbas, främjar utvecklingen av kvalitet i fråga om innovation, stärker kompetensen i fråga om företagsamhet och entreprenörskap och ökar rörligheten för forskare och studerande samt främjar kunskapsutbyte, mentorskap och nätverksbyggande bland mottagarna av EIT:s utbildningsverksamhet, inbegripet EIT-märkt verksamhet.

| d) | Åtgärder som ingår i pilotinitiativet för högre utbildning, för att hjälpa lärosäten att bättre integreras i innovationsvärdekedjor och innovationsekosystem samt sammanföra dem med andra viktiga innovationsaktörer från kunskapstriangeln så att de förbättrar sin innovations- och entreprenörsförmåga. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som ingår i pilotinitiativet för högre utbildning, för att hjälpa lärosäten att bättre integreras i innovationsvärdekedjor och innovationsekosystem samt sammanföra dem med andra viktiga innovationsaktörer från kunskapstriangeln så att de förbättrar sin innovations- och entreprenörsförmåga.

| e) | Utåtriktad verksamhet och spridning av bästa praxis inom området innovation, med fokus på utveckling av samarbete mellan högre utbildning, forskning och näringsliv, inklusive tjänste- och finanssektorn samt, om så är relevant, organisationer i offentlig sektor och i den tredje sektorn. |
| --- | --- |

e)

Utåtriktad verksamhet och spridning av bästa praxis inom området innovation, med fokus på utveckling av samarbete mellan högre utbildning, forskning och näringsliv, inklusive tjänste- och finanssektorn samt, om så är relevant, organisationer i offentlig sektor och i den tredje sektorn.

| f) | RIS-verksamhet, som ska vara helt integrerad i KI-gruppernas flerårsstrategi och kopplad till de relevanta strategierna för smart specialisering enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2021/695 för att stärka innovationsförmågan och utveckla hållbara innovationsekosystem, i syfte att minska skillnader och klyftor i innovationsprestanda i hela unionen. |
| --- | --- |

f)

RIS-verksamhet, som ska vara helt integrerad i KI-gruppernas flerårsstrategi och kopplad till de relevanta strategierna för smart specialisering enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2021/695 för att stärka innovationsförmågan och utveckla hållbara innovationsekosystem, i syfte att minska skillnader och klyftor i innovationsprestanda i hela unionen.

| g) | Att söka synergier och komplementaritet mellan KI-gruppernas verksamhet och befintliga unionsprogram, nationella och regionala program, i förekommande fall, särskilt EIC, andra europeiska partnerskap och uppdrag inom Horisont Europa. |
| --- | --- |

g)

Att söka synergier och komplementaritet mellan KI-gruppernas verksamhet och befintliga unionsprogram, nationella och regionala program, i förekommande fall, särskilt EIC, andra europeiska partnerskap och uppdrag inom Horisont Europa.

| h) | Mobilisering av finansiering från offentliga och privata källor, särskilt genom strävan efter att en ökande andel av budgeten ska komma från privata källor och från intäkter som genereras av KI-gruppernas egen verksamhet, i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

h)

Mobilisering av finansiering från offentliga och privata källor, särskilt genom strävan efter att en ökande andel av budgeten ska komma från privata källor och från intäkter som genereras av KI-gruppernas egen verksamhet, i enlighet med artikel 18.

| i) | Att på begäran tillhandahålla information dels om forsknings- och innovationsresultat och därmed förbundna immateriella rättigheter, vilka tillkommit vid KI-gruppernas verksamhet, dels om de berörda innovatörerna. |
| --- | --- |

i)

Att på begäran tillhandahålla information dels om forsknings- och innovationsresultat och därmed förbundna immateriella rättigheter, vilka tillkommit vid KI-gruppernas verksamhet, dels om de berörda innovatörerna.

2.   Utan att det påverkar partnerskapsavtalen och bidragsavtalen mellan EIT och KI-grupperna ska KI-grupperna ha en väsentlig frihet att fastställa sin interna organisation och sammansättning, liksom i fråga om sitt program och sina arbetsmetoder, så länge dessa leder till framsteg med uppnåendet av målen för EIT och KI-grupperna, med beaktande av den strategiska planeringen för Horisont Europa och de strategiska anvisningar för EIT som fastställs i SIP och av styrelsen.

KI-grupperna ska i särskilt

| a) | upprätta interna insynsvänliga styrningssystem som speglar kunskapstriangeln högre utbildning, forskning och innovation, |
| --- | --- |

a)

upprätta interna insynsvänliga styrningssystem som speglar kunskapstriangeln högre utbildning, forskning och innovation,

| b) | säkerställa och främja sin öppenhet genom tydliga och insynsvänliga anslutnings- och utträdeskriterier, bland annat genom öppna ansökningsomgångar, för alla potentiella nya partnerorganisationer i unionen som tillför partnerskapet ett mervärde, |
| --- | --- |

b)

säkerställa och främja sin öppenhet genom tydliga och insynsvänliga anslutnings- och utträdeskriterier, bland annat genom öppna ansökningsomgångar, för alla potentiella nya partnerorganisationer i unionen som tillför partnerskapet ett mervärde,

| c) | fastställa interna regler, inbegripet uppförandekoder, som säkerställer att KI-grupperna fungerar på ett öppet och insynsvänligt sätt, |
| --- | --- |

c)

fastställa interna regler, inbegripet uppförandekoder, som säkerställer att KI-grupperna fungerar på ett öppet och insynsvänligt sätt,

| d) | upprätta och genomföra sina verksamhetsplaner, |
| --- | --- |

d)

upprätta och genomföra sina verksamhetsplaner,

| e) | upprätta och genomföra strategier för att uppnå ekonomisk hållbarhet. |
| --- | --- |

e)

upprätta och genomföra strategier för att uppnå ekonomisk hållbarhet.

3.   KI-grupperna får anta åtgärder och initiativ för att begränsa effekterna av covid-19-krisen, särskilt åtgärder som syftar till att stärka motståndskraften i mikroföretag, små och medelstora företag samt uppstartsföretag, men även hos studerande, forskare och anställda.

4.   Förhållandet mellan EIT och varje KI-grupp ska regleras genom ett partnerskapsavtal, ett bidragsavtal eller, med förbehåll för artikel 12, ett samarbetsavtal.

Artikel 8

Regler för deltagande och spridning

Reglerna för deltagande i och spridning av Horisont Europa ska tillämpas. Med avvikelse från de reglerna gäller följande:

| a) | Minimivillkoren för att bilda en KI-grupp anges i artikel 9.3 och 9.4 i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Minimivillkoren för att bilda en KI-grupp anges i artikel 9.3 och 9.4 i denna förordning.

| b) | Särskilda regler kan, om så är lämpligt, tillämpas för äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Särskilda regler kan, om så är lämpligt, tillämpas för äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet.

Artikel 9

Urval och utseende av KI-grupper

1.   Ett partnerskap ska väljas ut och utses av EIT till KI-grupp genom ett konkurrensutsatt förfarande under insyn och öppenhet. Villkoren och kriterierna som fastställs i förordning (EU) 2021/695, bland annat i artikel 28.3, liksom kriterierna för urval av europeiska partnerskap ska tillämpas. Styrelsen får specificera kriterierna ytterligare, genom att anta och offentliggöra kriterier för urvalet av KI-grupper grundade på principerna om spetskompetens och innovationsrelevans för hantering av globala utmaningar och unionens politiska prioriteringar.

2.   EIT ska se till att KI-grupperna väljs ut och utses i enlighet med de prioriterade områdena och den tidsplan som fastställs i SIP, med beaktande av de prioriteringar som anges i den strategiska planeringen i Horisont Europa.

3.   Minimivillkoren för att bilda en KI-grupp är att där deltar minst tre oberoende partnerorganisationer, bland vilka ska finnas minst ett lärosäte, en forskningsorganisation och ett privat företag som är etablerade i minst tre medlemsstater.

4.   Utöver det villkor som anges i punkt 3 ska minst två tredjedelar av de partnerorganisationer som bildar en KI-grupp vara etablerade i medlemsstaterna.

5.   EIT ska anta och offentliggöra kriterier och förfaranden för finansiering, övervakning och utvärdering av KI-gruppernas verksamhet innan urvalsprocessen för nya KI-grupper inleds. EIT ska omedelbart informera gruppen och Europaparlamentet om de kriterierna och förfarandena.

Artikel 10

Principer för utvärdering och övervakning av KI-grupperna

EIT ska, i nära samarbete med kommissionen och på grundval av indikatorer och övervakningsbestämmelser som anges i bland annat förordning (EU) 2021/695 och i SIP, anordna kontinuerlig övervakning och återkommande externa utvärderingar av varje KI-grupps resultat och effekt, inklusive de framsteg KI-grupperna gjort mot att bli ekonomisk hållbara, kostnadseffektiva och öppna för nya medlemmar.

Resultaten av den övervakningen och utvärderingen ska överlämnas till Europaparlamentet och till rådet samt offentliggöras.

Artikel 11

Varaktighet, förlängning och uppsägning av partnerskapsavtal

1.   Genom undantag från artikel 130.4 c i budgetförordningen får EIT sluta ett partnerskapsavtal med en KI-grupp för en inledande period på sju år.

2.   På grundval av en kontinuerlig övervakning av KI-grupperna i enlighet med artikel 10 ska EIT, under styrelsens överinseende, genomföra interimsöversyner av KI-gruppernas resultat och verksamheter som omfattar de första tre åren av partnerskapsavtalet.

Om partnerskapsavtalet förlängs ska EIT genomföra sådana interimsöversyner som omfattar de första tre åren efter förlängningen.

Styrelsen ska offentliggöra dessa interimsöversyner.

3.   Före utgången av den sjuårsperiod som avses i punkt 1 ska EIT, under styrelsens överinseende, göra en omfattande bedömning av KI-gruppernas resultat och verksamheter, med stöd av oberoende externa experter.

4.   Efter samråd med gruppen får styrelsen förlänga partnerskapsavtalet för ytterligare en period på högst sju år, eller avsluta EIT:s ekonomiska bidrag och inte förlänga partnerskapsavtalet med en KI-grupp, på grundval av följande:

| a) | Resultaten av den interimsöversyn som avses i punkt 2 första stycket. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av den interimsöversyn som avses i punkt 2 första stycket.

| b) | Resultaten av en omfattande bedömning som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

b)

Resultaten av en omfattande bedömning som avses i punkt 3.

EIT ska underrätta Europaparlamentet och rådet innan den sjuårsperiod som avses i punkt 1 förlängs.

5.   Vid beslutsfattandet om eventuell förlängning av partnerskapsavtalet med en KI-grupp enligt punkt 4 ska styrelsen ta hänsyn till kriterierna för genomförande, övervakning och utvärdering av de europeiska partnerskapen i förordning (EU) 2021/695 och, i fråga om KI-grupperna, till följande:

| a) | Deras relevans för unionens globala utmaningar. |
| --- | --- |

a)

Deras relevans för unionens globala utmaningar.

| b) | Deras mervärde för unionen och relevans för EIT:s mål. |
| --- | --- |

b)

Deras mervärde för unionen och relevans för EIT:s mål.

| c) | Uppnåendet av deras mål. |
| --- | --- |

c)

Uppnåendet av deras mål.

| d) | Deras insatser för att samordna sin verksamhet med andra relevanta initiativ inom forskning och innovation. |
| --- | --- |

d)

Deras insatser för att samordna sin verksamhet med andra relevanta initiativ inom forskning och innovation.

| e) | Deras förmåga att säkerställa öppenhet för nya medlemmar. |
| --- | --- |

e)

Deras förmåga att säkerställa öppenhet för nya medlemmar.

| f) | Deras resultat i fråga om att locka till sig nya medlemmar från hela unionen. |
| --- | --- |

f)

Deras resultat i fråga om att locka till sig nya medlemmar från hela unionen.

| g) | Deras efterlevnad av principerna för god förvaltning. |
| --- | --- |

g)

Deras efterlevnad av principerna för god förvaltning.

| h) | Deras insatser och resultat i fråga om att utforma och genomföra genusmedvetna åtgärder och verksamheter. |
| --- | --- |

h)

Deras insatser och resultat i fråga om att utforma och genomföra genusmedvetna åtgärder och verksamheter.

| i) | Deras förmåga att utveckla hållbara innovationsekosystem, samt vilken nivå av ekonomisk hållbarhet de uppnått. |
| --- | --- |

i)

Deras förmåga att utveckla hållbara innovationsekosystem, samt vilken nivå av ekonomisk hållbarhet de uppnått.

6.   Om den kontinuerliga övervakning, en interimsöversyn eller den omfattande bedömning av en KI-grupp som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel visar på otillräckliga framsteg inom de områden som avses i artikel 10 eller avsaknad av mervärde för unionen ska styrelsen vidta lämpliga korrigerande åtgärder, inklusive minskning, ändring eller återkallande av EIT:s ekonomiska bidrag eller uppsägning av partnerskapsavtalet.

7.   EIT ska, under styrelsens överinseende, genomföra en slutlig översyn av KI-gruppernas resultat och verksamheter före utgången av partnerskapsavtalet. Under förutsättning av ett positivt resultat av den slutliga översynen före utgången av partnerskapsavtalet får EIT ingå ett samarbetsavtal med en KI-grupp.

Artikel 12

Samarbetsavtal

1.   Samarbetsavtalets varaktighet, innehåll och struktur ska fastställas av styrelsen, varvid hänsyn ska tas till en ingående oberoende studie. Studien ska innefatta en bedömning av vad KI-gruppen gjort för att bli ekonomiskt hållbar, vilka intäkter som genererats och vilka ekonomiska utsikter KI-gruppen har. Dessutom ska bedömningen ange eventuella verksamheter som till följd av brist på resurser kanske inte kan fortsättas.

2.   Samarbetsavtalet ska innefatta

| a) | rättigheter och skyldigheter i samband med kunskapstriangelns fortsatta verksamheter samt underhållet av KI-gruppernas ekosystem och nätverk, |
| --- | --- |

a)

rättigheter och skyldigheter i samband med kunskapstriangelns fortsatta verksamheter samt underhållet av KI-gruppernas ekosystem och nätverk,

| b) | villkor för användningen av EIT:s varumärke och deltagande i EIT Awards och andra initiativ som anordnas av EIT, |
| --- | --- |

b)

villkor för användningen av EIT:s varumärke och deltagande i EIT Awards och andra initiativ som anordnas av EIT,

| c) | villkor för deltagande i verksamhet inom högre utbildning och yrkesutbildning, inklusive användningen av EIT:s varumärke för utbildnings- och yrkesutbildningsprogram och förbindelser med EIT:s alumnigrupp, |
| --- | --- |

c)

villkor för deltagande i verksamhet inom högre utbildning och yrkesutbildning, inklusive användningen av EIT:s varumärke för utbildnings- och yrkesutbildningsprogram och förbindelser med EIT:s alumnigrupp,

| d) | villkor för deltagande i EIT:s konkurrensutsatta ansökningsomgångar för vissa specifika verksamheter, inklusive KI-gruppöverskridande verksamheter och delade tjänster, |
| --- | --- |

d)

villkor för deltagande i EIT:s konkurrensutsatta ansökningsomgångar för vissa specifika verksamheter, inklusive KI-gruppöverskridande verksamheter och delade tjänster,

| e) | villkor för ytterligare EIT-stöd till gränsöverskridande samordningsverksamhet bland samlokaliseringscentrum med högt mervärde för unionen. |
| --- | --- |

e)

villkor för ytterligare EIT-stöd till gränsöverskridande samordningsverksamhet bland samlokaliseringscentrum med högt mervärde för unionen.

3.   Om inget samarbetsavtal ingås får KI-gruppen inte använda EIT:s varumärke för sin verksamhet.

Artikel 13

Utbildningsbevis

1.   Utbildningsbevis för högre utbildning enligt artikel 7.1 c ska i överensstämmelse med nationella bestämmelser och ackrediteringsförfaranden utfärdas av deltagande lärosäten och yrkesutbildningsanordnare. I partnerskapsavtalen, bidragsavtalen och samarbetsavtalen mellan EIT och KI-grupperna ska det föreskrivas att dessa utbildningsbevis också ska betecknas som EIT-utbildningsbevis.

2.   EIT ska uppmuntra deltagande lärosäten och yrkesutbildningsanordnare att

| a) | utfärda gemensamma eller flerfaldiga utbildningsbevis, där KI-gruppens integrerade karaktär avspeglas, som även får utfärdas av ett enskilt lärosäte eller en enskild yrkesutbildningsanordnare, |
| --- | --- |

a)

utfärda gemensamma eller flerfaldiga utbildningsbevis, där KI-gruppens integrerade karaktär avspeglas, som även får utfärdas av ett enskilt lärosäte eller en enskild yrkesutbildningsanordnare,

| b) | sprida bästa praxis om horisontella frågor, |
| --- | --- |

b)

sprida bästa praxis om horisontella frågor,

| c) | främja och offentliggöra EIT-märkningen i sin utbildning och sina utbildningsbevis, |
| --- | --- |

c)

främja och offentliggöra EIT-märkningen i sin utbildning och sina utbildningsbevis,

| d) | ta fram olika strategier för att kunna främja effektivt samarbete med innovationsekosystem och företag och främja företagaranda, |
| --- | --- |

d)

ta fram olika strategier för att kunna främja effektivt samarbete med innovationsekosystem och företag och främja företagaranda,

| e) | ta fram program som fokuserar på livslångt lärande och certifiering, |
| --- | --- |

e)

ta fram program som fokuserar på livslångt lärande och certifiering,

| f) | ägna särskild uppmärksamhet åt en balanserad könsfördelning och hänsynstagande till jämställdhetsaspekter, i synnerhet på områden där kvinnor fortfarande är underrepresenterade, såsom informations- och kommunikationsteknik, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, |
| --- | --- |

f)

ägna särskild uppmärksamhet åt en balanserad könsfördelning och hänsynstagande till jämställdhetsaspekter, i synnerhet på områden där kvinnor fortfarande är underrepresenterade, såsom informations- och kommunikationsteknik, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik,

| g) | beakta följande:






  i) | Unionsåtgärder som vidtas i enlighet med artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget. |
| --- | --- | --- |

g)

beakta följande:

i)

Unionsåtgärder som vidtas i enlighet med artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget.

| ii) | Åtgärder som vidtas med anknytning till Europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder som vidtas med anknytning till Europeiska området för högre utbildning.

Artikel 14

EIT:s operativa oberoende samt överensstämmelse med unionsåtgärder, medlemsstaternas åtgärder eller mellanstatliga åtgärder

1.   EIT ska i sin verksamhet stå fritt gentemot nationella myndigheter och extern påverkan och samtidigt säkerställa konsekvens i verksamheten, genom samordning med övriga insatser och instrument som ska genomföras på unionsnivå, särskilt på områdena högre utbildning, forskning och innovation.

2.   EIT ska också eftersträva synergier och komplementaritet genom att på lämpligt sätt beakta politiska riktlinjer och initiativ på regional, nationell och mellanstatlig nivå för att utnyttja bästa praxis, väletablerade koncept och befintliga resurser.

Kommissionen ska erbjuda EIT nödvändigt stöd för att fastställa lämpliga synergier och komplementaritet med annan verksamhet som bedrivs inom ramen för förordning (EU) 2021/695, liksom med andra unionsinitiativ och unionsprogram, samtidigt som dubbelarbete undviks.

Kommissionen ska ge EIT rekommendationer om hur KI-gruppernas administrativa börda kan minskas.

Artikel 15

Rättslig ställning

1.   EIT ska vara ett unionsorgan med ställning som juridisk person. Det ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt nationell rätt. EIT får särskilt förvärva eller avyttra lös och fast egendom och föra talan inför domstol och andra myndigheter.

2.   EIT ska omfattas av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier fogat till EU-fördraget och till EUF-fördraget.

Artikel 16

Skadeståndsansvar

1.   EIT ska ensamt ansvara för fullgörandet av sina skyldigheter.

2.   EIT:s avtalsrättsliga ansvar ska regleras genom relevanta avtalsbestämmelser och den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

Europeiska unionens domstol (domstolen) ska vara behörig domstol enligt en eventuell skiljedomsklausul i avtal som ingås av EIT.

3.   När det gäller utomobligatoriskt ansvar ska EIT ersätta eventuell skada som institutet eller dess anställda orsakat vid tjänsteutövning, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

Domstolen ska vara behörig att avgöra tvister som rör ersättning för sådana skador.

4.   EIT:s utbetalningar av det skadestånd som avses i punkterna 2 och 3, och kostnader och utgifter i samband med detta, ska betraktas som utgifter för EIT och ska täckas av EIT:s medel.

5.   Domstolen ska vara behörig att pröva talan som väcks mot EIT i enlighet med artiklarna 263 och 265 i EUF-fördraget.

Artikel 17

Öppenhet samt tillgång till handlingar

1.   EIT och KI-grupperna ska säkerställa att deras verksamhet präglas av en hög nivå av öppenhet. EIT och KI-grupperna ska särskilt skapa en tillgänglig och kostnadsfri webbplats med information om deras verksamhet och om vilka möjligheter de erbjuder, framför allt om öppna ansökningsomgångar.

2.   EIT och KI-grupperna ska tillgängliggöra närmare information om sina inbjudningar att lämna förslag, även om utvärderingsprocesserna för dem och resultaten av dem. Den informationen ska göras tillgänglig i god tid och i sökbar och spårbar form på de relevanta allmänna databaserna över unionsstödda forsknings- och innovationsprojekt, i enlighet med förordning (EU) 2021/695.

3.   EIT ska offentliggöra sin arbetsordning, sina särskilda finansiella regler som avses i artikel 23.1 och de kriterier för val av KI-grupper som avses i artikel 9 före inbjudan att lämna förslag till val av KI-grupperna.

4.   EIT ska omedelbart offentliggöra sitt samlade programdokument och sin årliga konsoliderade verksamhetsrapport som avses i artikel 19.

5.   EIT får inte för tredje part röja konfidentiell information som har mottagits och för vilken konfidentiell behandling har begärts och är motiverad, utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 6 och 7.

6.   Ledamöterna i EIT:s organ ska omfattas av den tystnadsplikt som avses i artikel 339 i EUF-fördraget.

De uppgifter som EIT samlar in enligt denna förordning ska omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (11).

7.   Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (12) ska tillämpas på de dokument EIT förfogar över.

8.   Rådets förordning nr 1 (13) ska tillämpas på EIT. De översättningstjänster som är nödvändiga för att EIT ska fungera ska tillhandahållas av översättningscentrumet för Europeiska unionens organ, inrättat genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (14).

Artikel 18

Finansiering av KI-grupperna

1.   KI-grupperna ska särskilt finansieras genom följande källor:

| a) | bidrag från partnerorganisationer, som utgör en betydande finansieringskälla, |
| --- | --- |

a)

bidrag från partnerorganisationer, som utgör en betydande finansieringskälla,

| b) | frivilliga bidrag från medlemsstater, associerade länder eller andra tredjeländer eller myndigheter i dessa medlemsstater eller länder, |
| --- | --- |

b)

frivilliga bidrag från medlemsstater, associerade länder eller andra tredjeländer eller myndigheter i dessa medlemsstater eller länder,

| c) | bidrag från internationella organ eller institutioner, |
| --- | --- |

c)

bidrag från internationella organ eller institutioner,

| d) | inkomster från KI-gruppernas egna tillgångar och verksamhet och royalties från immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

d)

inkomster från KI-gruppernas egna tillgångar och verksamhet och royalties från immateriella rättigheter,

| e) | kapital, |
| --- | --- |

e)

kapital,

| f) | testamentsgåvor, donationer och bidrag från individer, institutioner, stiftelser eller andra organ som inrättats enligt nationell rätt, |
| --- | --- |

f)

testamentsgåvor, donationer och bidrag från individer, institutioner, stiftelser eller andra organ som inrättats enligt nationell rätt,

| g) | ekonomiska bidrag från EIT, |
| --- | --- |

g)

ekonomiska bidrag från EIT,

| h) | finansieringsinstrument, inklusive sådana som finansieras ur unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

h)

finansieringsinstrument, inklusive sådana som finansieras ur unionens allmänna budget.

2.   Villkoren för att få tillgång till det ekonomiska bidraget från EIT ska definieras i EIT:s finansiella regler enligt artikel 23.1.

3.   Budgetåtaganden för åtgärder som sträcker sig över fler än ett budgetår får delas upp över flera år i årliga delåtaganden, under förutsättning att KI-gruppernas uppskattade finansieringsbehov, som ska fastställas årligen, övervakas på lämpligt sätt.

4.   EIT:s ekonomiska bidrag till KI-grupperna får täcka upp till 100 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet i de inledande skedena av KI-gruppernas livscykel. Sådana bidrag ska gradvis fasas ut i enlighet med de finansieringssatser som fastställs i SIP.

5.   KI-grupperna och deras partnerorganisationer får ansöka om finansiering från unionen, särskilt från unionens olika program och fonder, i enlighet med relevanta bestämmelser. Sådan finansiering får inte täcka kostnader som redan finansieras via ett annat unionsprogram.

6.   Bidrag från partnerorganisationer till KI-gruppernas finansiering ska fastställas i enlighet med de finansieringssatser som avses i punkt 4 och avspegla KI-gruppernas strategier för att uppnå ekonomisk hållbarhet.

7.   EIT ska inrätta en resultatbaserad tilldelningsmekanism för att anslå sitt ekonomiska bidrag till KI-grupperna. Denna ska innefatta en bedömning av KI-gruppernas verksamhetsplaner och resultat, vilken ska göras genom kontinuerlig övervakning, i enlighet med artikel 10 och såsom fastställs i SIP.

Artikel 19

Programplanering och rapportering

1.   EIT ska i enlighet med sina finansiella regler som avses i artikel 23.1, anta ett samlat programdokument som ska grundas på SIP och som ska innehålla

| a) | en redogörelse för EIT:s och KI-gruppernas huvudsakliga prioriteringar och planerade initiativ, |
| --- | --- |

a)

en redogörelse för EIT:s och KI-gruppernas huvudsakliga prioriteringar och planerade initiativ,

| b) | en uppskattning av finansieringsbehov och finansieringskällor, |
| --- | --- |

b)

en uppskattning av finansieringsbehov och finansieringskällor,

| c) | en uppskattning av personalbehov till följd av nya uppgifter, |
| --- | --- |

c)

en uppskattning av personalbehov till följd av nya uppgifter,

| d) | lämpliga kvalitativa och kvantitativa metoder, verktyg och indikatorer för övervakningen av EIT:s och KI-gruppernas verksamhet enligt en konsekvensinriktad och resultatbaserad metod, |
| --- | --- |

d)

lämpliga kvalitativa och kvantitativa metoder, verktyg och indikatorer för övervakningen av EIT:s och KI-gruppernas verksamhet enligt en konsekvensinriktad och resultatbaserad metod,

| e) | andra komponenter som fastställs i dess finansiella regler. |
| --- | --- |

e)

andra komponenter som fastställs i dess finansiella regler.

2.   EIT ska anta en konsoliderad årlig verksamhetsrapport, som ska innehålla heltäckande information om EIT:s och KI-gruppernas verksamhet under det föregående kalenderåret och om EIT:s bidrag till målen för Horisont Europa, samt till unionens strategier och mål på områdena innovation, forskning och utbildning. Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska innehålla en bedömning av resultaten i förhållande till fastställda mål, indikatorer och tidsramar, de risker som är förknippade med verksamheten, resursanvändningen, inklusive dess bidrag till klimatintegreringsmålet enligt förordning (EU) 2021/695, fördelat per KI-grupp, och EIT:s allmänna funktionssätt. Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska innehålla ytterligare omfattande information i enlighet med EIT:s finansiella regler.

Senast den 29 maj 2022, och därefter årligen, ska direktören lämna in den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten till Europaparlamentets ansvariga utskott.

Artikel 20

Övervakning och utvärdering av EIT

1.   EIT ska säkerställa att dess verksamhet, även den som sköts genom KI-grupperna, fortlöpande och systematiskt övervakas och regelbundet utvärderas av en oberoende part i enlighet med dess finansiella regler, för att säkerställa resultat av högsta kvalitet, vetenskaplig spetskompetens och en så effektiv resursanvändning som möjligt. Resultaten av övervakningen och utvärderingarna ska offentliggöras.

2.   Kommissionen ska, med hjälp av oberoende externa experter och med beaktande av berörda parters synpunkter, i god tid göra dels en interimsutvärdering, dels en slutlig utvärdering av EIT och KI-grupperna. Dessa utvärderingar ska ge underlag för de utvärderingar av Horisont Europa som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) 2021/695.

Utvärderingarna ska granska hur EIT fullgör sitt uppdrag och uppnår sina mål och omfatta all verksamhet inom EIT och KI-grupperna. De ska bedöma det mervärde för unionen som EIT ger, dess genomslag inom hela unionen samt genomslaget av RIS verksamhet, öppenheten, effektiviteten och relevansen i EIT:s verksamhet samt dess samstämmighet och komplementaritet med relevant unionspolitik och nationell politik, inklusive synergierna med andra delar av Horisont Europa, särskilt andra europeiska partnerskap och uppdrag samt EIC.

Interimsutvärderingen ska också bedöma bland annat resultaten och genomslaget av pilotinitiativet för högre utbildning, ändamålsenligheten hos KI-gruppernas strategier för ekonomisk hållbarhet och samarbetet mellan EIT och genomförandeorganen inom Horisont Europas tredje pelare Innovativa Europa. I det avseendet ska utvärderingarna av EIT ge underlag för utvärderingarna av Horisont Europa, också med tanke på en systematisk bedömning av Horisont Europas tredje pelare Innovativa Europa, särskilt med tanke på den gemensamma kontaktpunkten för innovation.

3.   Kommissionen får genomföra ytterligare utvärderingar av strategiskt viktiga ämnesområden eller frågor med hjälp av oberoende externa experter som valts ut genom ett urvalsförfarande som präglas av insyn, för att granska EIT:s framsteg i förhållande till de uppställda målen, fastställa vilka faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheten och fastställa bästa praxis. Genom att genomföra dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta den administrativa bördan för EIT och KI-grupperna.

4.   Kommissionen ska överlämna resultatet av utvärderingarna, åtföljt av sina synpunkter, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Styrelsen ska se till att resultaten av utvärderingarna beaktas i EIT:s program och verksamhet.

Artikel 21

EIT:s budget

1.   EIT:s inkomster ska bestå av ett bidrag från unionen. EIT:s inkomster kan också omfatta bidrag från andra privata och offentliga källor.

Unionens bidrag ska tillhandahållas i form av ett ekonomiskt bidrag från Horisont Europa, fastställt till 2 726 000 000 EUR i löpande priser, med ett ytterligare belopp på 210 000 000 EUR i fasta priser 2018, för perioden 2021–2027.

EIT kan få ytterligare ekonomiska medel från andra unionsprogram.

2.   EIT:s ekonomiska bidrag till KI-grupperna ska tillhandahållas från det unionsbidrag som avses i punkt 1.

Artikel 22

Utarbetande och godkännande av EIT:s årliga budget

1.   Innehållet i och strukturen för EIT:s budget ska fastställas i enlighet med dess finansiella regler. EIT:s utgifter ska omfatta löner till personalen, utgifter för administration och infrastruktur samt driftsutgifter. Administrativa utgifter ska hållas så låga som möjligt. I EIT:s budget ska det råda balans mellan inkomster och utgifter.

2.   Direktören ska göra en preliminär beräkning av EIT:s inkomster och utgifter för det kommande räkenskapsåret och överlämna den till styrelsen.

3.   Styrelsen ska godkänna den preliminära beräkningen av EIT:s inkomster och utgifter, som ska åtföljas av ett utkast till tjänsteförteckning, och överlämna dessa som en del av det samlade programdokumentet senast det datum som anges i EIT:s finansiella regler till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

4.   Styrelsen ska anta EIT:s budget. EIT:s budget ska bli slutlig efter det slutliga antagandet av unionens allmänna budget. Vid behov ska den justeras i enlighet därmed.

5.   Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om sin avsikt att genomföra projekt som kan få betydande ekonomiska konsekvenser för finansieringen av EIT:s budget, särskilt projekt som rör fast egendom, t.ex. hyra eller förvärv av fastigheter. Den ska underrätta kommissionen om detta.

6.   Om omfattande ändringar görs i EIT:s budget ska samma förfarande följas.

Artikel 23

Genomförande och kontroll av budgeten

1.   EIT ska anta sina finansiella regler i enlighet med artikel 70.3 i budgetförordningen. Behovet av flexibilitet i verksamheten ska beaktas på lämpligt sätt, så att EIT kan uppnå sina mål och locka till sig och behålla partner i den privata sektorn.

2.   Det ekonomiska bidraget till EIT från Horisont Europa och andra unionsprogram ska genomföras i enlighet med reglerna för de programmen.

3.   Direktören ska genomföra EIT:s budget.

4.   EIT:s räkenskaper ska konsolideras med kommissionens räkenskaper.

Artikel 24

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15) ska tillämpas på EIT i syfte att bekämpa bedrägeri, korruption och andra lagstridiga handlingar.

2.   EIT ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (16). Styrelsen ska formalisera denna anslutning till avtalet och anta de bestämmelser som behövs för att bistå byrån i arbetet med interna utredningar.

3.   I alla beslut som EIT fattar och alla partnerskapsavtal eller bidragsavtal som EIT ingår ska det uttryckligen stå att byrån för bedrägeribekämpning och revisionsrätten får inspektera handlingar på plats hos entreprenörer och underentreprenörer som tagit emot unionsmedel, även hos de slutliga stödmottagarna.

Artikel 25

Avveckling av EIT

EIT ska vid en eventuell avveckling likvideras under kommissionens överinseende och i enlighet med tillämplig lagstiftning. I partnerskapsavtalen eller i bidragsavtalen med KI-grupperna ska lämpliga bestämmelser anges.

Artikel 26

Översyn

Senast den 31 december 2026 ska kommissionen, på grundval av resultaten av de utvärderingar som avses i artikel 20.2 och 20.3, när så är lämpligt lägga fram förslag till sådana ändringar av denna förordning som den anser nödvändiga, särskilt med avseende på EIT:s uppdrag och mål enligt artikel 3 och för att förlänga dess budget utöver den period som anges i artiklarna 3 och 21 i enlighet med unionens relevanta ramprogram för forskning och innovation.

Artikel 27

Upphävande

Förordning (EG) nr 294/2008 ska upphöra att gälla från och med den 28 maj 2021, med undantag för artiklarna 3, 5, 6.1, 7, 14, 17 och 19 i den förordningen, vilka ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2021.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 28

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artiklarna 3, 4, 6, 7.1, 7.3, 8, 9, 18 och 21 ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 47, 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 10 maj 2021.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1).

3

(4)  Se bilaga II.

4

(5)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättas enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122, 10.5.2019, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

12

(13)  Rådets förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 17, 6.10.1958, s. 385).

13

(14)  Rådets förordning (EG) nr 2965/94 av den 28 november 1994 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (EGT L 314, 7.12.1994, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  
  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

16

---

BILAGA I

STADGAR FÖR EUROPEISKA INSTITUTET FÖR INNOVATION OCH TEKNIK

AVSNITT 1

STYRELSENS SAMMANSÄTTNING

| 1. | Styrelsen ska bestå av 15 ledamöter, som på ett insynsvänligt sätt ska utses av kommissionen, med balans mellan personer med erfarenhet från högre utbildning, forskning, innovation eller näringsliv. Utnämningen ska ske till följd av en öppen inbjudan att anmäla intresse. Mandatperioden för styrelseledamöterna ska vara fyra år. Kommissionen får förlänga mandatperioden en gång med två år på förslag av styrelsen.
  Kommissionen ska vid utnämningen av styrelseledamöterna göra sitt bästa för att säkerställa en balanserad representation av personer med erfarenhet från högre utbildning (inbegripet yrkesutbildning), forskning, innovation och näringsliv och ta hänsyn till könsfördelningen och den geografiska fördelningen samt en bedömning av de olika miljöerna för högre utbildning, forskning och innovation i unionen.
  Vid behov ska styrelsen inför kommissionen lägga fram en slutlista med kandidater som kan användas för att utnämna en eller flera ledamöter. Kandidaterna på slutlistan ska väljas ut på grundval av resultatet av ett insynsvänligt och öppet förfarande, som EIT tar initiativet till.
  Kommissionen ska utnämna ledamoten eller ledamöterna i enlighet med det förfarande som fastställs i första, andra och tredje styckena och informera Europaparlamentet och rådet om urvalsförfarandet och den slutliga utnämningen av dessa styrelseledamöter.
  Om en ledamot inte kan fullgöra sin mandatperiod, ska en ersättare utnämnas genom det förfarande som anges i första, andra och tredje styckena för att fullgöra mandatperioden för den ledamot som är förhindrad. En ersättare som utsetts för en kortare period än två år får utses på nytt av kommissionen för ytterligare en mandatperiod på fyra år, på begäran av styrelsen.
  Kommissionen ska utse tre ytterligare styrelseledamöter så att det sammanlagda antalet uppgår till 15 senast den 29 november 2022. De styrelseledamöter som utsetts före den 28 maj 2021 ska fullgöra sina icke förlängningsbara mandatperioder.
  I vederbörligen motiverade undantagsfall och särskilt för att bevara styrelsens integritet får kommissionen på eget initiativ avsluta mandatet för en styrelseledamot. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen ska vid utnämningen av styrelseledamöterna göra sitt bästa för att säkerställa en balanserad representation av personer med erfarenhet från högre utbildning (inbegripet yrkesutbildning), forskning, innovation och näringsliv och ta hänsyn till könsfördelningen och den geografiska fördelningen samt en bedömning av de olika miljöerna för högre utbildning, forskning och innovation i unionen.

Vid behov ska styrelsen inför kommissionen lägga fram en slutlista med kandidater som kan användas för att utnämna en eller flera ledamöter. Kandidaterna på slutlistan ska väljas ut på grundval av resultatet av ett insynsvänligt och öppet förfarande, som EIT tar initiativet till.

Kommissionen ska utnämna ledamoten eller ledamöterna i enlighet med det förfarande som fastställs i första, andra och tredje styckena och informera Europaparlamentet och rådet om urvalsförfarandet och den slutliga utnämningen av dessa styrelseledamöter.

Om en ledamot inte kan fullgöra sin mandatperiod, ska en ersättare utnämnas genom det förfarande som anges i första, andra och tredje styckena för att fullgöra mandatperioden för den ledamot som är förhindrad. En ersättare som utsetts för en kortare period än två år får utses på nytt av kommissionen för ytterligare en mandatperiod på fyra år, på begäran av styrelsen.

Kommissionen ska utse tre ytterligare styrelseledamöter så att det sammanlagda antalet uppgår till 15 senast den 29 november 2022. De styrelseledamöter som utsetts före den 28 maj 2021 ska fullgöra sina icke förlängningsbara mandatperioder.

I vederbörligen motiverade undantagsfall och särskilt för att bevara styrelsens integritet får kommissionen på eget initiativ avsluta mandatet för en styrelseledamot.

| 2. | Styrelseledamöterna ska handla i EIT:s intresse och främja dess uppdrag och mål, identitet, självständighet och enhetlighet på ett oberoende och insynsvänligt sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Styrelsen får bjuda in en ledamot av EIC:s styrelse eller andra berörda parter som observatörer till sina möten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Styrelsen ska, vid fullgörandet av sina uppgifter, handla under överinseende av kommissionen när den genomför EIT:s uppdrag och mål enligt vad som fastställs i artikel 3. |
| --- | --- |

4.

AVSNITT 2

STYRELSENS UPPGIFTER

| 1. | Styrelsen ska, när den utför sin uppgift att styra och övervaka EIT:s och KI-gruppernas verksamhet, fatta strategiska beslut. Den ska särskilt






  a) | efter samråd med befintliga KI-grupper och med beaktande av deras åsikter, anta och offentliggöra EIT:s bidrag till kommissionens förslag för SIP, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

efter samråd med befintliga KI-grupper och med beaktande av deras åsikter, anta och offentliggöra EIT:s bidrag till kommissionens förslag för SIP,

| b) | anta EIT:s samlade programdokument, budget, årsredovisning och balansräkning samt konsoliderade årliga verksamhetsrapport, |
| --- | --- |

b)

anta EIT:s samlade programdokument, budget, årsredovisning och balansräkning samt konsoliderade årliga verksamhetsrapport,

| c) | anta sunda kriterier och tydliga och insynsvänliga förfaranden för resultatbaserad finansiering av KI-grupperna, inklusive beslutet om den maximala tilldelningen av EIT:s ekonomiska bidrag till dem, i syfte att genomföra KI-gruppens relevanta verksamhetsplan och uppnå målen enligt SIP och i enlighet med artikel 10, med hänsyn tagen till kraven i artikel 11.4 och 11.5, också i fråga om KI-gruppernas framsteg mot att uppnå ekonomiskt hållbarhet, |
| --- | --- |

c)

anta sunda kriterier och tydliga och insynsvänliga förfaranden för resultatbaserad finansiering av KI-grupperna, inklusive beslutet om den maximala tilldelningen av EIT:s ekonomiska bidrag till dem, i syfte att genomföra KI-gruppens relevanta verksamhetsplan och uppnå målen enligt SIP och i enlighet med artikel 10, med hänsyn tagen till kraven i artikel 11.4 och 11.5, också i fråga om KI-gruppernas framsteg mot att uppnå ekonomiskt hållbarhet,

| d) | fastställa förfarandet för urval av KI-grupper, i enlighet med artikel 9 och SIP, |
| --- | --- |

d)

fastställa förfarandet för urval av KI-grupper, i enlighet med artikel 9 och SIP,

| e) | välja ut och utse ett partnerskap till KI-grupp i enlighet med villkoren och kriterierna i artikel 9 och när det är lämpligt återkalla utnämningen, |
| --- | --- |

e)

välja ut och utse ett partnerskap till KI-grupp i enlighet med villkoren och kriterierna i artikel 9 och när det är lämpligt återkalla utnämningen,

| f) | tillåta direktören att utarbeta, förhandla om och ingå partnerskapsavtal och bidragsavtal med KI-grupperna, |
| --- | --- |

f)

tillåta direktören att utarbeta, förhandla om och ingå partnerskapsavtal och bidragsavtal med KI-grupperna,

| g) | fastställa samarbetsavtalens varaktighet, innehåll och struktur i enlighet med artikel 12, uppdra åt och bemyndiga direktören att utarbeta och förhandla om samarbetsavtal med KI-grupperna och, efter att ha granskat de framförhandlade samarbetsavtalen, bemyndiga direktören att ingå dem, |
| --- | --- |

g)

fastställa samarbetsavtalens varaktighet, innehåll och struktur i enlighet med artikel 12, uppdra åt och bemyndiga direktören att utarbeta och förhandla om samarbetsavtal med KI-grupperna och, efter att ha granskat de framförhandlade samarbetsavtalen, bemyndiga direktören att ingå dem,

| h) | bemyndiga direktören att förlänga partnerskapsavtalen med KI-grupperna utöver den ursprungligen fastställda perioden, under förutsättning av ett positivt resultat av den interimsöversyn och omfattande bedömning som anges i SIP, före utgången av den tidsperioden i enlighet med artiklarna 10 och 11, |
| --- | --- |

h)

bemyndiga direktören att förlänga partnerskapsavtalen med KI-grupperna utöver den ursprungligen fastställda perioden, under förutsättning av ett positivt resultat av den interimsöversyn och omfattande bedömning som anges i SIP, före utgången av den tidsperioden i enlighet med artiklarna 10 och 11,

| i) | bemyndiga direktören att förbereda, förhandla om och ingå bidragsavtal med andra rättsliga enheter, |
| --- | --- |

i)

bemyndiga direktören att förbereda, förhandla om och ingå bidragsavtal med andra rättsliga enheter,

| j) | anta ändamålsenliga, effektiva, insynsvänliga och kontinuerliga övervaknings- och utvärderingsförfaranden, inbegripet en lämplig uppsättning indikatorer i enlighet med artiklarna 10, 11, 19 och 20, och övervaka direktörens genomförande av förfarandena, |
| --- | --- |

j)

anta ändamålsenliga, effektiva, insynsvänliga och kontinuerliga övervaknings- och utvärderingsförfaranden, inbegripet en lämplig uppsättning indikatorer i enlighet med artiklarna 10, 11, 19 och 20, och övervaka direktörens genomförande av förfarandena,

| k) | vidta lämpliga korrigerande åtgärder med avseende på underpresterande KI-grupper, inbegripet minskning, ändring eller återkallande av EIT:s ekonomiska bidrag till dessa KI-grupper eller uppsägning av partnerskapsavtalen med dem, på grundval av övervakningen och bedömningen av resultaten, i enlighet med målen för EIT och KI-grupperna och med artiklarna 10, 11 och 18, |
| --- | --- |

k)

vidta lämpliga korrigerande åtgärder med avseende på underpresterande KI-grupper, inbegripet minskning, ändring eller återkallande av EIT:s ekonomiska bidrag till dessa KI-grupper eller uppsägning av partnerskapsavtalen med dem, på grundval av övervakningen och bedömningen av resultaten, i enlighet med målen för EIT och KI-grupperna och med artiklarna 10, 11 och 18,

| l) | uppmuntra KI-grupperna att fastställa arbetssätt avseende öppenhet gentemot nya partnerorganisationer, |
| --- | --- |

l)

uppmuntra KI-grupperna att fastställa arbetssätt avseende öppenhet gentemot nya partnerorganisationer,

| m) | främja EIT i hela unionen och globalt för att göra det mer attraktivt, och i detta syfte bemyndiga direktören att underteckna samförståndsavtal med medlemsstater, associerade länder eller andra tredjeländer, |
| --- | --- |

m)

främja EIT i hela unionen och globalt för att göra det mer attraktivt, och i detta syfte bemyndiga direktören att underteckna samförståndsavtal med medlemsstater, associerade länder eller andra tredjeländer,

| n) | besluta om utformning och samordning av KI-gruppernas stödåtgärder i syfte att bredda EIT:s genomslag i hela unionen när det gäller att utveckla entreprenörs- och innovationsförmågan vid lärosäten, och i tillämpliga fall yrkesutbildningsanordnare, samt integrera dem i innovationsekosystemen, i syfte att förstärka integreringen av kunskapstriangeln, |
| --- | --- |

n)

besluta om utformning och samordning av KI-gruppernas stödåtgärder i syfte att bredda EIT:s genomslag i hela unionen när det gäller att utveckla entreprenörs- och innovationsförmågan vid lärosäten, och i tillämpliga fall yrkesutbildningsanordnare, samt integrera dem i innovationsekosystemen, i syfte att förstärka integreringen av kunskapstriangeln,

| o) | främja synergier mellan EIT, också genom KI-grupperna, och unionens ramprogram för forskning och innovation, samt med nationella och regionala finansieringssystem. |
| --- | --- |

o)

främja synergier mellan EIT, också genom KI-grupperna, och unionens ramprogram för forskning och innovation, samt med nationella och regionala finansieringssystem.

| 2. | Utöver de strategiska beslut som avses i punkt 1, ska styrelsen fatta följande beslut i förfarandefrågor och om verksamheten som är nödvändiga för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter och genomföra EIT:s verksamhet. Den ska särskilt






  a) | anta sin egen arbetsordning och en arbetsordning för det verkställande utskottet samt EIT:s särskilda finansiella regler, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

anta sin egen arbetsordning och en arbetsordning för det verkställande utskottet samt EIT:s särskilda finansiella regler,

| b) | delegera särskilda uppgifter till det verkställande utskottet, |
| --- | --- |

b)

delegera särskilda uppgifter till det verkställande utskottet,

| c) | fastställa lämpliga arvoden för ledamöter i styrelsen och i det verkställande utskottet, som ska ligga i linje med liknande ersättning i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

fastställa lämpliga arvoden för ledamöter i styrelsen och i det verkställande utskottet, som ska ligga i linje med liknande ersättning i medlemsstaterna,

| d) | anta ett öppet och insynsvänligt förfarande för val av medlemmar i det verkställande utskottet, |
| --- | --- |

d)

anta ett öppet och insynsvänligt förfarande för val av medlemmar i det verkställande utskottet,

| e) | utnämna direktören och, om nödvändigt, förlänga dennes mandatperiod eller avsätta direktören, i enlighet med avsnitt 5, |
| --- | --- |

e)

utnämna direktören och, om nödvändigt, förlänga dennes mandatperiod eller avsätta direktören, i enlighet med avsnitt 5,

| f) | utse räkenskapsförare och medlemmar i det verkställande utskottet, |
| --- | --- |

f)

utse räkenskapsförare och medlemmar i det verkställande utskottet,

| g) | anta en uppförandekod i fråga om intressekonflikter, |
| --- | --- |

g)

anta en uppförandekod i fråga om intressekonflikter,

| h) | inrätta rådgivande grupper, där så är lämpligt, med definierade mål, uppgifter och för en fastställd tidsperiod, |
| --- | --- |

h)

inrätta rådgivande grupper, där så är lämpligt, med definierade mål, uppgifter och för en fastställd tidsperiod,

| i) | inrätta en intern revisionsfunktion i enlighet med EIT:s finansiella regler, |
| --- | --- |

i)

inrätta en intern revisionsfunktion i enlighet med EIT:s finansiella regler,

| j) | besluta om EIT:s arbetsspråk med beaktande av förekommande principer om flerspråkighet och de praktiska krav dess verksamhet ställer, |
| --- | --- |

j)

besluta om EIT:s arbetsspråk med beaktande av förekommande principer om flerspråkighet och de praktiska krav dess verksamhet ställer,

| k) | sammankalla till ett årligt möte på hög nivå med KI-grupperna, |
| --- | --- |

k)

sammankalla till ett årligt möte på hög nivå med KI-grupperna,

| l) | rapportera om KI-gruppernas samarbete med andra europeiska partnerskap. |
| --- | --- |

l)

rapportera om KI-gruppernas samarbete med andra europeiska partnerskap.

| 3. | Styrelsen ska fatta beslut i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1) (tjänsteföreskrifterna respektive anställningsvillkoren), när det gäller EIT:s personal och personalens anställningsvillkor. Styrelsen ska särskilt






  a) | anta genomförandeåtgärderna i syfte att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

anta genomförandeåtgärderna i syfte att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna,

| b) | i enlighet med led c i denna punkt, med avseende på EIT:s personal, utöva de befogenheter som tjänsteföreskrifterna tilldelar tillsättningsmyndigheten och anställningsvillkoren tilldelar den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (tillsättningsbefogenheter). |
| --- | --- |

b)

i enlighet med led c i denna punkt, med avseende på EIT:s personal, utöva de befogenheter som tjänsteföreskrifterna tilldelar tillsättningsmyndigheten och anställningsvillkoren tilldelar den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (tillsättningsbefogenheter).

| c) | i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna anta ett beslut baserat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren, som delegerar relevanta tillsättningsbefogenheter till direktören och som fastställer på vilka villkor denna delegering kan dras in, varvid direktören får vidaredelegera dessa befogenheter, |
| --- | --- |

c)

i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna anta ett beslut baserat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren, som delegerar relevanta tillsättningsbefogenheter till direktören och som fastställer på vilka villkor denna delegering kan dras in, varvid direktören får vidaredelegera dessa befogenheter,

| d) | anta ett beslut om att, när exceptionella omständigheter så kräver, tillfälligt upphäva delegeringen av tillsättningsbefogenheterna till direktören och de befogenheter som direktören vidaredelegerat, och i stället själv utöva dem eller delegera dem till en av styrelseledamöterna eller till en annan medlem av personalen än direktören. |
| --- | --- |

d)

anta ett beslut om att, när exceptionella omständigheter så kräver, tillfälligt upphäva delegeringen av tillsättningsbefogenheterna till direktören och de befogenheter som direktören vidaredelegerat, och i stället själv utöva dem eller delegera dem till en av styrelseledamöterna eller till en annan medlem av personalen än direktören.

AVSNITT 3

STYRELSENS ARBETSFORMER

| 1. | Styrelsen ska välja sin ordförande bland ledamöterna. Ordförandens mandatperiod ska vara två år och kan förlängas en gång. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionens företrädare ska delta i styrelsemötena utan rösträtt, men dennes samtycke krävs i de fall som avses i punkt 5. Kommissionens företrädare har rätt att föreslå punkter till styrelsens dagordning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Direktören ska delta i styrelsemötena utan rösträtt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Styrelsen ska fatta beslut med enkel majoritet av samtliga ledamöter med rösträtt.
  Dock ska beslut enligt punkt 1 a, b, c, d och n i avsnitt 2, och punkt 2 e och j i avsnitt 2 samt beslut enligt punkt 1 i det här avsnittet kräva en majoritet på två tredjedelar bland de röstberättigade styrelseledamöterna. |
| --- | --- |

4.

Dock ska beslut enligt punkt 1 a, b, c, d och n i avsnitt 2, och punkt 2 e och j i avsnitt 2 samt beslut enligt punkt 1 i det här avsnittet kräva en majoritet på två tredjedelar bland de röstberättigade styrelseledamöterna.

| 5. | Styrelsens beslut enligt punkterna 1 c, e, g, h, j och m, 2 c och 3 a i avsnitt 2 ska kräva samtycke av kommissionen, uttryckt av dess företrädare i styrelsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Styrelsen ska inhämta ett yttrande från gruppen innan den antar beslut om förlängning eller uppsägning av partnerskapsavtalen med KI-grupperna i enlighet med punkt 1 h och k i avsnitt 2 och om ingående av samarbetsavtalet med en KI-grupp i enlighet med punkt 1 g i avsnitt 2.
  Det yttrande som avses i första stycket ska inte vara bindande för styrelsen. Yttrandet ska avges utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter senast två månader efter att det begärts. |
| --- | --- |

6.

Det yttrande som avses i första stycket ska inte vara bindande för styrelsen. Yttrandet ska avges utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter senast två månader efter att det begärts.

| 7. | Styrelsen ska ha ordinarie sammanträden minst fyra gånger om året och extraordinära sammanträden om ordföranden sammankallar till ett sådant, eller om minst en tredjedel av samtliga ledamöter eller kommissionens företrädare begär det. |
| --- | --- |

7.

AVSNITT 4

DET VERKSTÄLLANDE UTSKOTTET

| 1. | Det verkställande utskottet ska biträda styrelsen när den utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det verkställande utskottet ska bestå av fem ledamöter, inklusive styrelseordföranden som också ska vara ordförande i det verkställande utskottet. De fyra ledamöterna utöver ordföranden ska väljas av styrelsen bland styrelseledamöterna, så att det blir balans mellan personer med erfarenhet från områdena högre utbildning, forskning, innovation eller näringsliv. Mandatperioden för ledamöterna i det verkställande utskottet ska vara två år och kan förlängas en gång. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det verkställande utskottet ska förbereda styrelsemötena i samarbete med direktören. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Styrelsen får be det verkställande utskottet att övervaka genomförandet av styrelsens beslut och rekommendationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det verkställande utskottet ska förbereda styrelsens diskussioner om och antagande av utkastet till EIT:s bidrag till kommissionens förslag till SIP. Dessutom ska det verkställande utskottet förbereda styrelsens diskussioner om utkastet till samlat programdokument, utkastet till konsoliderad årlig verksamhetsrapport, utkastet till årsbudget och utkastet till årsredovisning samt balansräkningen innan de läggs fram för styrelsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Det verkställande utskottets beslut ska fattas med majoritet bland närvarande ledamöter. Varje ledamot har en röst. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens företrädare ska delta i det verkställande utskottets möten utan rösträtt. Kommissionens företrädare har rätt att föreslå punkter till det verkställande utskottets dagordning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Direktören ska delta i det verkställande utskottets möten utan rösträtt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ledamöterna i det verkställande utskottet ska handla i EIT:s intresse och främja dess uppdrag och mål, identitet, självständighet och enhetlighet på ett oberoende och insynsvänligt sätt. De ska regelbundet rapportera till styrelsen om beslut som fattats och uppgifter som styrelsen tilldelat dem. |
| --- | --- |

9.

AVSNITT 5

DIREKTÖREN

| 1. | Direktören ska vara en person med kunnande och högt anseende på de områden där EIT är verksamt. Direktören ska vara medlem av EIT:s personal och ska vara tillfälligt anställd enligt artikel 2 a i anställningsvillkoren. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktören ska utses av styrelsen från en lista med kandidater som föreslås av kommissionen, efter ett öppet och insynsvänligt urvalsförfarande. I det avtal som ingås med direktören ska EIT företrädas av styrelsens ordförande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Direktören ska förordnas på fyra år. Styrelsen får, på förslag från kommissionen som ska beakta sin utvärdering av direktörens resultat och EIT:s bästa intresse samt dess framtida uppgifter och utmaningar, förlänga förordnandet en gång med en period på högst fyra år. En direktör vars förordnande har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma tjänst. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Direktören får avsättas endast efter beslut av styrelsen på förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Direktören ska ansvara för verksamheten och den dagliga ledningen av EIT och vara dess rättsliga företrädare. Direktören ska vara ansvarig inför styrelsen och löpande rapportera till den om hur EIT:s verksamhet utvecklas och om verksamhet som direktören ansvarar för. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Direktören ska särskilt






  a) | organisera och leda EIT:s verksamhet, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

organisera och leda EIT:s verksamhet,

| b) | stödja styrelsen och det verkställande utskottet i deras arbete, tillhandahålla sekretariatshjälp för deras sammanträden och förse dem med information som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

b)

stödja styrelsen och det verkställande utskottet i deras arbete, tillhandahålla sekretariatshjälp för deras sammanträden och förse dem med information som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter,

| c) | stödja styrelsen i utarbetandet av EIT:s bidrag till kommissionens förslag till SIP, |
| --- | --- |

c)

stödja styrelsen i utarbetandet av EIT:s bidrag till kommissionens förslag till SIP,

| d) | utarbeta utkastet till samlat programdokument, ett utkast till konsoliderad årlig verksamhetsrapport samt ett utkast till årsbudget som ska läggas fram för styrelsen, |
| --- | --- |

d)

utarbeta utkastet till samlat programdokument, ett utkast till konsoliderad årlig verksamhetsrapport samt ett utkast till årsbudget som ska läggas fram för styrelsen,

| e) | förbereda och genomföra urvalsförfarandet av KI-grupper och säkerställa att de olika etapperna i förfarandet utförs på ett insynsvänligt och objektivt sätt under överinseende av styrelsen, och till den konsoliderade årliga verksamhetsrapport som avses i led d bifoga en detaljerad rapport om urvalsförfarandet, |
| --- | --- |

e)

förbereda och genomföra urvalsförfarandet av KI-grupper och säkerställa att de olika etapperna i förfarandet utförs på ett insynsvänligt och objektivt sätt under överinseende av styrelsen, och till den konsoliderade årliga verksamhetsrapport som avses i led d bifoga en detaljerad rapport om urvalsförfarandet,

| f) | med styrelsens bemyndigande förbereda, förhandla om och ingå partnerskapsavtal och bidragsavtal med KI-grupperna, |
| --- | --- |

f)

med styrelsens bemyndigande förbereda, förhandla om och ingå partnerskapsavtal och bidragsavtal med KI-grupperna,

| g) | förbereda och förhandla om samarbetsavtal med KI-grupperna och, med förbehåll för styrelsens slutliga godkännande, ingå dem i enlighet med punkt 1 a i avsnitt 2, |
| --- | --- |

g)

förbereda och förhandla om samarbetsavtal med KI-grupperna och, med förbehåll för styrelsens slutliga godkännande, ingå dem i enlighet med punkt 1 a i avsnitt 2,

| h) | med styrelsens godkännande förbereda, förhandla om och ingå bidragsavtal med andra rättsliga enheter, |
| --- | --- |

h)

med styrelsens godkännande förbereda, förhandla om och ingå bidragsavtal med andra rättsliga enheter,

| i) | anordna möten med forumet och med gruppen och säkerställa en effektiv kommunikation med dem, under styrelsens överinseende, |
| --- | --- |

i)

anordna möten med forumet och med gruppen och säkerställa en effektiv kommunikation med dem, under styrelsens överinseende,

| j) | med styrelsens bemyndigande underteckna samförståndsavtal med medlemsstaterna, associerade länder eller andra tredjeländer, i syfte att främja EIT globalt, |
| --- | --- |

j)

med styrelsens bemyndigande underteckna samförståndsavtal med medlemsstaterna, associerade länder eller andra tredjeländer, i syfte att främja EIT globalt,

| k) | säkerställa genomförandet av ändamålsenliga övervaknings-, bedömnings- och utvärderingsförfaranden när det gäller KI-gruppernas verksamhet i enlighet med punkt 1 j i avsnitt 2, samt genomföra de korrigerande åtgärder som styrelsen beslutat om i enlighet med artikel 11.6, |
| --- | --- |

k)

säkerställa genomförandet av ändamålsenliga övervaknings-, bedömnings- och utvärderingsförfaranden när det gäller KI-gruppernas verksamhet i enlighet med punkt 1 j i avsnitt 2, samt genomföra de korrigerande åtgärder som styrelsen beslutat om i enlighet med artikel 11.6,

| l) | ansvara för administrativa och ekonomiska frågor, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, inklusive genomförandet av EIT:s budget, med vederbörligt beaktande av råd från funktionen för internrevision, |
| --- | --- |

l)

ansvara för administrativa och ekonomiska frågor, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, inklusive genomförandet av EIT:s budget, med vederbörligt beaktande av råd från funktionen för internrevision,

| m) | lämna utkastet till årsredovisning och balansräkningen till funktionen för internrevision och därefter till styrelsen, |
| --- | --- |

m)

lämna utkastet till årsredovisning och balansräkningen till funktionen för internrevision och därefter till styrelsen,

| n) | säkerställa att EIT:s åtaganden fullgörs enligt de avtal och överenskommelser som ingås, under styrelsens överinseende, |
| --- | --- |

n)

säkerställa att EIT:s åtaganden fullgörs enligt de avtal och överenskommelser som ingås, under styrelsens överinseende,

| o) | säkerställa att det finns en effektiv kommunikation med unionsinstitutionerna, under styrelsens överinseende, |
| --- | --- |

o)

säkerställa att det finns en effektiv kommunikation med unionsinstitutionerna, under styrelsens överinseende,

| p) | informera gruppen om resultaten av övervakningen, bedömningen och utvärderingen samt överlämna gruppens synpunkter till styrelsen, |
| --- | --- |

p)

informera gruppen om resultaten av övervakningen, bedömningen och utvärderingen samt överlämna gruppens synpunkter till styrelsen,

| q) | handla i EIT:s intresse och främja dess uppdrag och mål, identitet, självständighet och enhetlighet på ett oberoende och insynsvänligt sätt. |
| --- | --- |

q)

handla i EIT:s intresse och främja dess uppdrag och mål, identitet, självständighet och enhetlighet på ett oberoende och insynsvänligt sätt.

| 7. | Direktören ska utföra alla andra uppgifter som styrelsen anförtror honom eller henne och under styrelsens ansvar. |
| --- | --- |

7.

AVSNITT 6

EIT:S PERSONAL OCH UTSÄNDA NATIONELLA EXPERTER

| 1. | EIT:s personal ska vara anställd direkt av EIT. Tjänsteföreskrifterna, anställningsvillkoren och de genomförandebestämmelser som antagits genom avtal mellan unionsinstitutionerna ska gälla för EIT:s personal. Denna punkt ska tillämpas på personal anställd av EIT den 28 maj 2021, oavsett vilken dag deras anställningskontrakt börjat löpa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nationella experter får utsändas till EIT under en begränsad period. Styrelsen ska anta bestämmelser som gör det möjligt för utsända nationella experter att arbeta vid EIT och där deras rättigheter och skyldigheter anges. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  
  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

---

BILAGA II

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH ÄNDRING AV DEN

| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 | (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1) |
| --- | --- |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 | (EUT L 347, 20.12.2013, s. 174) |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008

(EUT L 97, 9.4.2008, s. 1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013

(EUT L 347, 20.12.2013, s. 174)

---

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 294/2008 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.3 |
| Artikel 2.5 | Artikel 2.5 |
| Artikel 2.6 | Artikel 2.6 |
| Artikel 2.7 | Artikel 2.7 |
| – | Artikel 2.8 |
| Artikel 2.8 | – |
| Artikel 2.9 | Artikel 2.9 |
| Artikel 2.9a | Artikel 2.10 |
| Artikel 2.10 | Artikel 2.11 |
| – | Artikel 2.12 |
| Artikel 2.11 | Artikel 2.13 |
| – | Artikel 2.14 |
| – | Artikel 2.15 |
| – | Artikel 2.16 |
| Artikel 3 | Artikel 3.1 och 3.2 |
| Artikel 4.1 a, c och d | Artikel 5.1 |
| Artikel 4.2 | – |
| Artikel 4.3 | Artikel 5.2 |
| – | Artikel 5.3 |
| Artikel 5.1 a–c | Artikel 6 a, b och c samt e |
| Artikel 5.1 d | – |
| – | Artikel 6 d |
| Artikel 5.1 e och f | Artikel 6 f och g |
| – | Artikel 6 h och i |
| Artikel 5.1 g–i | Artikel 6 j, k och l |
| Artikel 5.1 j | – |
| – | Artikel 6 m och n |
| Artikel 5.1 k | Artikel 6 o och p |
| – | Artikel 6 q–t |
| Artikel 5.2 | – |
| Artikel 6.1 a–c | Artikel 7.1 a, b och c |
| – | Artikel 7.1 d |
| Artikel 6.1 d | Artikel 7.1 e |
| – | Artikel 7.1 f |
| Artikel 6.1 e | Artikel 7.1 g |
| – | Artikel 7.1 h och i |
| Artikel 6.2 a–e | Artikel 7.2 a–e |
| – | Artikel 7.3 |
| Artikel 6.3 | Artikel 7.4 |
| – | Artikel 8 |
| Artikel 7.1 | Artikel 9.1 |
| Artikel 7.1a | Artikel 9.2 |
| Artikel 7.2 | – |
| Artikel 7.3 | Artikel 9.3 |
| Artikel 7.4 | Artikel 9.4 |
| Artikel 7.5 | Artikel 9.5 |
| Artikel 7a | Artikel 10 |
| Artikel 7b.1 | – |
| Artikel 7b.2 | Artikel 11.1 |
| – | Artikel 11.2 |
| – | Artikel 11.3 |
| Artikel 7b.3 | Artikel 11.4 |
| – | Artikel 11.5 |
| Artikel 7b.4 | Artikel 11.6 |
| – | Artikel 11.7 |
| – | Artikel 12 |
| Artikel 8.1 | Artikel 13.1 |
| Artikel 8.2 a | Artikel 13.2 a |
| Artikel 8.2 aa | Artikel 13.2 b |
| – | Artikel 13.2 c–f |
| Artikel 8.2 b | Artikel 13.2 g |
| Artikel 9.1 och 9.2 | Artikel 14.1 |
| Artikel 9.3 | Artikel 14.2 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Artikel 12 | Artikel 16 |
| Artikel 13.1 | Artikel 17.1 |
| – | Artikel 17.2 |
| Artikel 13.2–7 | Artikel 17.3–8 |
| Artikel 14.1 | – |
| Artikel 14.2 | Artikel 18.1 |
| Artikel 14.3 | Artikel 18.2 |
| – | Artikel 18.3 |
| Artikel 14.4 | Artikel 18.4 |
| Artikel 14.5 | Artikel 18.5 |
| Artikel 14.6 | – |
| – | Artikel 18.6 |
| Artikel 14.7 | Artikel 18.7 |
| Artikel 15.1 | Artikel 19.1 |
| Artikel 15.2 | Artikel 19.2 |
| Artikel 16.1 | Artikel 20.1 |
| Artikel 16.2 | Artikel 20.2 |
| Artikel 16.2a | Artikel 20.3 |
| Artikel 16.3 | Artikel 20.4 |
| Artikel 17.1 | – |
| – | Artikel 4.4 |
| Artikel 17.2 | Artikel 4.1 |
| Artikel 17.2a | Artikel 4.2 |
| Artikel 17.3 | Artikel 4.3 |
| Artikel 17.4 | Artikel 4.5 |
| Artikel 18 | – |
| Artikel 19.1 | – |
| – | Artikel 21.1 |
| Artikel 19.2 | – |
| Artikel 19.3 | Artikel 21.2 |
| Artikel 20.1 | Artikel 22.1 |
| Artikel 20.2 | – |
| Artikel 20.3 | Artikel 22.2 |
| Artikel 20.4 | – |
| Artikel 20.5 | Artikel 22.3 |
| Artikel 20.6 | – |
| Artikel 20.7 | – |
| Artikel 20.8 | Artikel 22.4 |
| Artikel 20.9 | Artikel 22.5 |
| Artikel 20.10 | Artikel 22.6 |
| Artikel 21.1 | Artikel 23.1 |
| Artikel 21.1a | Artikel 23.2 |
| Artikel 21.2 | Artikel 23.3 |
| Artikel 21.3 | Artikel 23.4 |
| Artikel 21.4 | – |
| Artikel 22 | Artikel 24 |
| Artikel 22a | Artikel 25 |
| Artikel 23 | – |
| – | Artikel 26 |
| – | Artikel 27 |
| Artikel 24 | Artikel 28 |
| Bilaga | Bilaga I |
| – | Bilaga II |
| – | Bilaga III |

Förordning (EG) nr 294/2008

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

Artikel 2.2

Artikel 2.3

Artikel 2.3

Artikel 2.5

Artikel 2.5

Artikel 2.6

Artikel 2.6

Artikel 2.7

Artikel 2.7

–

Artikel 2.8

Artikel 2.8

–

Artikel 2.9

Artikel 2.9

Artikel 2.9a

Artikel 2.10

Artikel 2.10

Artikel 2.11

–

Artikel 2.12

Artikel 2.11

Artikel 2.13

–

Artikel 2.14

–

Artikel 2.15

–

Artikel 2.16

Artikel 3

Artikel 3.1 och 3.2

Artikel 4.1 a, c och d

Artikel 5.1

Artikel 4.2

–

Artikel 4.3

Artikel 5.2

–

Artikel 5.3

Artikel 5.1 a–c

Artikel 6 a, b och c samt e

Artikel 5.1 d

–

–

Artikel 6 d

Artikel 5.1 e och f

Artikel 6 f och g

–

Artikel 6 h och i

Artikel 5.1 g–i

Artikel 6 j, k och l

Artikel 5.1 j

–

–

Artikel 6 m och n

Artikel 5.1 k

Artikel 6 o och p

–

Artikel 6 q–t

Artikel 5.2

–

Artikel 6.1 a–c

Artikel 7.1 a, b och c

–

Artikel 7.1 d

Artikel 6.1 d

Artikel 7.1 e

–

Artikel 7.1 f

Artikel 6.1 e

Artikel 7.1 g

–

Artikel 7.1 h och i

Artikel 6.2 a–e

Artikel 7.2 a–e

–

Artikel 7.3

Artikel 6.3

Artikel 7.4

–

Artikel 8

Artikel 7.1

Artikel 9.1

Artikel 7.1a

Artikel 9.2

Artikel 7.2

–

Artikel 7.3

Artikel 9.3

Artikel 7.4

Artikel 9.4

Artikel 7.5

Artikel 9.5

Artikel 7a

Artikel 10

Artikel 7b.1

–

Artikel 7b.2

Artikel 11.1

–

Artikel 11.2

–

Artikel 11.3

Artikel 7b.3

Artikel 11.4

–

Artikel 11.5

Artikel 7b.4

Artikel 11.6

–

Artikel 11.7

–

Artikel 12

Artikel 8.1

Artikel 13.1

Artikel 8.2 a

Artikel 13.2 a

Artikel 8.2 aa

Artikel 13.2 b

–

Artikel 13.2 c–f

Artikel 8.2 b

Artikel 13.2 g

Artikel 9.1 och 9.2

Artikel 14.1

Artikel 9.3

Artikel 14.2

Artikel 11

Artikel 15

Artikel 12

Artikel 16

Artikel 13.1

Artikel 17.1

–

Artikel 17.2

Artikel 13.2–7

Artikel 17.3–8

Artikel 14.1

–

Artikel 14.2

Artikel 18.1

Artikel 14.3

Artikel 18.2

–

Artikel 18.3

Artikel 14.4

Artikel 18.4

Artikel 14.5

Artikel 18.5

Artikel 14.6

–

–

Artikel 18.6

Artikel 14.7

Artikel 18.7

Artikel 15.1

Artikel 19.1

Artikel 15.2

Artikel 19.2

Artikel 16.1

Artikel 20.1

Artikel 16.2

Artikel 20.2

Artikel 16.2a

Artikel 20.3

Artikel 16.3

Artikel 20.4

Artikel 17.1

–

–

Artikel 4.4

Artikel 17.2

Artikel 4.1

Artikel 17.2a

Artikel 4.2

Artikel 17.3

Artikel 4.3

Artikel 17.4

Artikel 4.5

Artikel 18

–

Artikel 19.1

–

–

Artikel 21.1

Artikel 19.2

–

Artikel 19.3

Artikel 21.2

Artikel 20.1

Artikel 22.1

Artikel 20.2

–

Artikel 20.3

Artikel 22.2

Artikel 20.4

–

Artikel 20.5

Artikel 22.3

Artikel 20.6

–

Artikel 20.7

–

Artikel 20.8

Artikel 22.4

Artikel 20.9

Artikel 22.5

Artikel 20.10

Artikel 22.6

Artikel 21.1

Artikel 23.1

Artikel 21.1a

Artikel 23.2

Artikel 21.2

Artikel 23.3

Artikel 21.3

Artikel 23.4

Artikel 21.4

–

Artikel 22

Artikel 24

Artikel 22a

Artikel 25

Artikel 23

–

–

Artikel 26

–

Artikel 27

Artikel 24

Artikel 28

Bilaga

Bilaga I

–

Bilaga II

–

Bilaga III

---

BESLUT

| 28.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 189/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 189/91

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/820

av den 20 maj 2021

om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) 2021–2027: en ökad innovationsförmåga för Europa och om upphävande av beslut nr 1312/2013/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 173.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/819 (3), särskilt artikel 4, föreskrivs att ett strategiskt innovationsprogram (SIP) ska antas. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/819 (3), särskilt artikel 4, föreskrivs att ett strategiskt innovationsprogram (SIP) ska antas.

| (2) | De prioriterade områdena och strategin för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) bör fastställas i SIP för den berörda sjuårsperioden i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (4), liksom EIT:s nyckelåtgärder, och SIP bör inbegripa en bedömning av EIT:s förväntade sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser, dess utåtriktade verksamhet och dess förmåga att skapa det bästa mervärdet i fråga om innovation. I SIP bör resultaten från den kontinuerliga övervakningen och den regelbundna oberoende utvärderingen av EIT beaktas. |
| --- | --- |

(2)

De prioriterade områdena och strategin för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) bör fastställas i SIP för den berörda sjuårsperioden i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (4), liksom EIT:s nyckelåtgärder, och SIP bör inbegripa en bedömning av EIT:s förväntade sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser, dess utåtriktade verksamhet och dess förmåga att skapa det bästa mervärdet i fråga om innovation. I SIP bör resultaten från den kontinuerliga övervakningen och den regelbundna oberoende utvärderingen av EIT beaktas.

| (3) | SIP bör också ta hänsyn till den strategiska planeringen inom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) som inrättas genom förordning (EU) 2021/695, inrätta och främja lämpliga synergier och komplementaritet mellan EIT:s verksamhet och andra relevanta initiativ, instrument och program på unionsnivå samt nationell och regional nivå, och säkerställa överensstämmelse med unionens prioriteringar och åtaganden, inbegripet de som avses i kommissionens meddelanden av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (återhämtningsplanen för Europa), den 19 februari 2020 om EU-strategin för data, den 10 mars 2020 om SMF-strategin för ett hållbart och digitalt EU och den 10 mars 2020 om en ny industristrategi för EU, och i fråga om att uppnå strategiskt oberoende för Europa, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi. |
| --- | --- |

(3)

SIP bör också ta hänsyn till den strategiska planeringen inom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) som inrättas genom förordning (EU) 2021/695, inrätta och främja lämpliga synergier och komplementaritet mellan EIT:s verksamhet och andra relevanta initiativ, instrument och program på unionsnivå samt nationell och regional nivå, och säkerställa överensstämmelse med unionens prioriteringar och åtaganden, inbegripet de som avses i kommissionens meddelanden av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given, den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (återhämtningsplanen för Europa), den 19 februari 2020 om EU-strategin för data, den 10 mars 2020 om SMF-strategin för ett hållbart och digitalt EU och den 10 mars 2020 om en ny industristrategi för EU, och i fråga om att uppnå strategiskt oberoende för Europa, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi.

| (4) | SIP bör innehålla en beräkning av finansiella behov och källor inför EIT:s framtida verksamheter. Den bör även innehålla en vägledande ekonomisk plan för den period som motsvarar den relevanta fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(4)

SIP bör innehålla en beräkning av finansiella behov och källor inför EIT:s framtida verksamheter. Den bör även innehålla en vägledande ekonomisk plan för den period som motsvarar den relevanta fleråriga budgetramen.

| (5) | För att säkerställa kontinuiteten i EIT:s och kunskaps- och innovationsgruppernas (KI-grupper) verksamheter, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695, bör detta beslut träda i kraft skyndsamt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa kontinuiteten i EIT:s och kunskaps- och innovationsgruppernas (KI-grupper) verksamheter, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695, bör detta beslut träda i kraft skyndsamt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

| (6) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och transnationella karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och transnationella karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (7) | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU (5) bör upphävas. |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU (5) bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik för perioden 2021–2027 (SIP 2021–2027), som framgår av bilagan, antas härmed.

Artikel 2

SIP 2021–2027 ska genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/819.

Artikel 3

Beslut nr 1312/2013/EU ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Utfärdat i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 47, 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 10 maj 2021.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/819 av den 20 maj 2021 om Europeiska institutet för innovation och teknik (se sidan 61 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU av den 11 december 2013 om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (EUT L 347, 20.12.2013, s. 892).

5

---

BILAGA

DET STRATEGISKA INNOVATIONSPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA INSTITUTET FÖR INNOVATION OCH TEKNIK FÖR PERIODEN 2021–2027

Innehållsförteckning

| 1. | Inledning | 94 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Allmän bakgrund | 94 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Centrala utmaningar | 95 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ställning inom Horisont Europa | 97 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Att höja ribban: Strategi och mål för EIT 2021–2027 | 98 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | En ökad innovationskapacitet för Europa: Nyckelåtgärder | 98 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Stöd till befintliga KI-grupper | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Utökning av KI-gruppernas regionala inverkan | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Inrättande av nya KI-grupper | 100 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Stöd till innovations- och entreprenörskapaciteten vid lärosäten | 101 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | EIT:s övergripande verksamheter | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Kommunikation och spridning | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Identifiering och utbyte av god praxis med berörda parter | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Internationellt samarbete och global utåtriktad verksamhet | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.3

| 3.6 | Få det att fungera: arbetssätt | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | KI-gruppernas verksamhetsmodell | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | KI-gruppernas finansieringsmodell | 105 |
| --- | --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Minskad administrativ börda | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | EIT:s relation med KI-gruppperna efter att partnerskapsavtalet har upphört att gälla | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.4

| 3.7 | Synergier och komplementaritet med andra unionsprogram | 106 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 4. | Att hantera den kris som har uppstått till följd av covid-19 | 108 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Resurser | 108 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Budgetbehov | 108 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Inverkan (övervakning och utvärdering) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Rapportering och övervakning | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Utvärdering, interimsöversyn och omfattande bedömning | 111 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| Tillägg 1 | 112 |
| --- | --- |

| Tillägg 2 | 115 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

I detta strategiska innovationsprogram fastställs de prioriterade områdena och strategin för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) för perioden 2021–2027 (SIP 2021–2027). Det fastställer EIT:s mål, nyckelåtgärder, funktionssätt, förväntade resultat och effekter samt en uppskattning av resursbehoven. SIP 2021–2027 säkerställer EIT:s nödvändiga överensstämmelse med Horisont Europa.

SIP 2021–2027 grundas på en konsekvensbedömning som gjorts av kommissionen. Det utgår från förslaget om SIP som utarbetats av EIT och som lämnades in till kommissionen den 20 december 2017, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Det återspeglar även förordning (EU) 2021/695, och, i synnerhet, EIT:s centrala roll som en del av tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa och dess bidrag till hanteringen av globala utmaningar och samhällsutmaningar, däribland de fastställda målen och åtagandena för klimatmålen och Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling (målen för hållbar utveckling), och till första pelaren, Vetenskaplig spetskompetens och andra pelaren, Globala utmaningar och Europas industriella konkurrenskraft i Horisont Europa. SIP 2021–2027 bygger på erfarenheterna från EIT:s verksamhet under de senaste åren och resultaten av en bred samrådsprocess med de viktigaste berörda parterna.

I SIP 2021–2027 tas det hänsyn till den strategiska planeringen för Horisont Europa för att säkerställa överensstämmelse med Horisont Europas verksamheter samt synergier med andra relevanta unionsprogram och överensstämmelse med unionens prioriteringar och åtaganden, inbegripet de som rör den europeiska gröna given, återhämtningsplanen för Europa, EU-strategin för data, SMF-strategin för ett hållbart och digitalt EU och den nya industristrategi för EU samt de som rör uppnåendet av strategiskt oberoende för unionen, med samtidigt bevarande av en öppen ekonomi. Dessutom bidrar SIP till hanteringen av globala utmaningar och samhällsutmaningar, inbegripet målen för hållbar utveckling genom att det följer principerna i Parisavtalet som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (2), och till omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. Syftet är också att öka komplementariteten och synergierna mellan EIT:s verksamheter och nationella och regionala finansieringsprogram och prioriteringar.

1.1   Allmän bakgrund

EIT inrättades 2008 för att bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka unionens och medlemsstaternas innovationskapacitet. Institutet hade en ledande roll när det gäller integreringen av högre utbildning, forskning och innovation (kunskapstriangeln) i kombination med en stark tonvikt på entreprenörstalang, nyföretagande och innovationskompetens.

Sedan inrättandet har EIT gradvis etablerat sig som ett unikt instrument för att bemöta samhällsutmaningar genom integrering av kunskapstriangeln. EIT arbetar främst genom kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) (3). Det finns för närvarande åtta KI-grupper som är verksamma inom områdena klimatförändring, digital omvandling, energi, livsmedel, hälsa, råvaror, rörlighet i städer och tillverkning med högre förädlingsvärde.

Varje KI-grupp har hittills organiserats kring mellan fem och tio samlokaliseringscentrum (4), som är tänkta att fungera som geografiska knutpunkter och också tillhandahålla en fysisk plats för lokal samverkan inom innovationsekosystemet och för den praktiska integreringen av kunskapstriangeln. Samlokaliseringscentrumen är organiserade och strukturerade enligt sin relevanta nationella och regionala innovationskontext och bygger på ett alleuropeiskt nätverk av befintliga laboratorier, kontor eller institutioner som tillhör KI-gruppernas partner.

KI-grupperna strävar efter att driva verksamhet som integrerar kunskapstriangeln genom

| a) | utbildningsverksamhet med stark betoning på entreprenörskap för att utbilda nästa generation av talanger, inbegripet genom utformning och genomförande av program, i synnerhet på master- och doktorandnivå, som tilldelats EIT-märkning, dvs. ett kvalitetsmärke som EIT tilldelar en KI-grupps utbildningsprogram som uppfyller särskilda kvalitetskriterier för bland annat entreprenörsutbildning och innovativa läroplaner baserade på inlärning genom arbete, där EIT:s utbildningsprogram är avgörande för utvecklingen av starkt entreprenörsinriktade och kompetenta innovatörer, och det är därför det är viktigt med program och verksamheter som syftar till att utveckla entreprenörskap och digitala färdigheter och till att omskola och vidareutbilda personal inom ramen för livslångt lärande, |
| --- | --- |

a)

utbildningsverksamhet med stark betoning på entreprenörskap för att utbilda nästa generation av talanger, inbegripet genom utformning och genomförande av program, i synnerhet på master- och doktorandnivå, som tilldelats EIT-märkning, dvs. ett kvalitetsmärke som EIT tilldelar en KI-grupps utbildningsprogram som uppfyller särskilda kvalitetskriterier för bland annat entreprenörsutbildning och innovativa läroplaner baserade på inlärning genom arbete, där EIT:s utbildningsprogram är avgörande för utvecklingen av starkt entreprenörsinriktade och kompetenta innovatörer, och det är därför det är viktigt med program och verksamheter som syftar till att utveckla entreprenörskap och digitala färdigheter och till att omskola och vidareutbilda personal inom ramen för livslångt lärande,

| b) | verksamheter som stöder forskning och innovation för att utveckla innovativa och hållbara produkter, processer, tekniker, tjänster och icke-tekniska lösningar som är inriktade på en särskild affärsmöjlighet eller ett socialt mål, |
| --- | --- |

b)

verksamheter som stöder forskning och innovation för att utveckla innovativa och hållbara produkter, processer, tekniker, tjänster och icke-tekniska lösningar som är inriktade på en särskild affärsmöjlighet eller ett socialt mål,

| c) | verksamheter för nyföretagande och stöd till nya företag, däribland acceleratorprogram som ska hjälpa entreprenörer att överföra sina idéer till framgångsrika satsningar och påskynda tillväxt- och utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

c)

verksamheter för nyföretagande och stöd till nya företag, däribland acceleratorprogram som ska hjälpa entreprenörer att överföra sina idéer till framgångsrika satsningar och påskynda tillväxt- och utvecklingsprocessen.

Inriktningen på globala utmaningar och samhällsutmaningar genom integrering av kunskapstriangeln, där verksamhet inom den högre utbildningen integreras i värdekedjan för innovation, är en funktion som särskiljer EIT från andra innovationsinstrument.

EIT:s tillvägagångssätt bidrar till uppbyggandet av motståndskraft och ökad hållbarhet samt till att skapa gradvisa och omvälvande innovationer, för att effektivt hantera marknadsmisslyckanden och hjälpa till att omvandla sektorer, och stöder skapandet av uppstartsföretag, spin-off-företag och små och medelstora företag. EIT gör det möjligt att skapa långsiktiga affärsstrategier för att bemöta globala utmaningar och bidrar till att utarbeta de ramvillkor som är nödvändiga för att ett väl fungerande innovationsekosystem ska kunna växa och för att innovationen ska kunna frodas. I förordning (EU) 2021/819 anges målsättningen att KI-grupperna ska bli ekonomiskt hållbara (5), vilket är ett unikt inslag som syftar till att skapa affärs- och resultatinriktad innovation. Inom denna ram kommer KI-grupperna att utveckla och genomföra inkomstbringande strategier för att upprätthålla sitt innovationsekosystem och sina verksamheter inom kunskapstriangeln efter den period som omfattas av bidragsavtalen.

EIT erbjuder således en dynamisk plattform för att inrätta, utvidga, övervaka samt stödja KI-grupper med starka nätverkseffekter och positiva spridningseffekter. KI-grupper i den första vågen (EIT Digital, EIT Climate-KIC och EIT InnoEnergy), som lanserades 2009, är nu väl etablerade och mogna, och deras partnerskapsavtal kommer att löpa ut efter 2024 i linje med bidragens maximala varaktighet. En andra och tredje generation av KI-grupper (EIT Health och EIT Raw Materials, lanserade 2014, samt EIT Food, lanserad 2016) håller på att mogna. KI-grupperna EIT Urban Mobility och EIT Manufacturing inrättades båda i december 2018 och påbörjade sin verksamhet under 2019.

2019 deltog fler än 600 företag, 250 lärosäten (6), 200 forskningsorganisationer (7) och fler än 50 civilsamhällesorganisationer och myndigheter i EIT:s åtta KI-grupper.

Mot bakgrund av de bestående regionala skillnaderna i innovationsresultat i Europa införde EIT 2014 ett regionalt innovationssystem (RIS) (8) för att bredda sin regionala spridning till länder med blygsamma och måttliga resultat. Genom RIS har EIT utökat sina verksamheter i hela Europa och erbjuder möjligheter för länder (och regioner i dessa länder) med blygsamma och måttliga innovationsresultat enligt klassificeringen i den europeiska resultattavlan för innovation att delta i integreringen av kunskapstriangeln som en del av en KI-grupp.

EIT har behållit sin flexibilitet och utvecklat styrningsprinciper och regler för en framgångsrik förvaltning av KI-grupperna inom ramen för Horisont 2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (9), i enlighet med förordning (EG) nr 294/2008. Institutets operativa oberoende har gjort att det har kunnat prova och genomföra ett antal nyskapande inslag i förvaltningen av sina stödmottagare, däribland en konkurrensbaserad finansieringsmekanism, mål för finansiell hållbarhet och särskilda centrala resultatindikatorer.

1.2   Centrala utmaningar

De senaste åren har innovationstakten ökat dramatiskt. Innovation omformar ekonomiska sektorer, förändrar befintliga företag och skapar helt nya möjligheter. I takt med en föränderlig global ekonomisk ordning och växande internationell konkurrens måste unionen bland annat mobilisera alla talanger, öka kvinnors deltagande och främja en snabb överföring av resultaten av forsknings- och innovationsverksamhet till marknaden och samhället, i syfte att öka innovationskapaciteten i hela unionen. Aldrig tidigare har det varit så viktigt med gemensam utformning, samarbete och gemensamt skapande över ämnesgränserna och mellan högre utbildning, forskning och näringsliv för att bidra till att hantera globala utmaningar som klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald och ohållbar användning av naturresurser, digital och social omvandling, demografiska förändringar och framtidens hälso- och sjukvård och livsmedelsförsörjning.

För det första har spridningen av covid-19 haft stor inverkan på våra ekonomier och samhällen, stört den ekonomiska verksamheten och påverkat hälso- och sjukvårdssystemen, sysselsättningen och välbefinnandet. För att hantera krisen krävs en kombination av kortsiktiga och långsiktiga åtgärder för omedelbart stöd till ekonomierna och berörda parter, samtidigt som de nödvändiga förutsättningarna för återhämtning måste säkerställas.

Det är därför viktigt att identifiera och hantera krisrelaterade utmaningar, inbegripet tillgång till finansiering, för att återupprätta tilliten och förtroendet bland alla berörda parter samt stödja utvecklingen och genomförandet av lösningar i syfte att mildra krisens effekter på samhället. Samtidigt är program som stöder innovation, nyföretagande och uppgradering av företag, entreprenörs- och innovationskompetens centralt för att få unionens ekonomier på rätt spår och driva på en snabb återhämtning.

Starkare innovationsekosystem har visat sig reagera snabbare och mer kraftfullt på kriser. I syfte att påskynda återhämtningen och för att framtida nödsituationer ska kunna hanteras är investeringar i ökad samordningskapacitet inom innovationsekosystemen avgörande för att öka deras motståndskraft och reaktionsförmåga i syfte att snabbt kunna leverera de nödvändiga lösningarna.

På medellång och lång sikt måste alla KI-grupper anpassa sig till chockens effekter och säkerställa smidighet och flexibilitet för att hitta och utnyttja nya möjligheter. Tack vare sin ”platsbaserade” strategi, som bygger på samlokaliseringscentrum och RIS-knutpunkter (10) i hela Europa, bidrar KI-grupperna till att stärka lokala innovationsekosystem, bland annat genom att främja närmare samverkan mellan aktörerna i kunskapstriangeln och bättre samordnade förbindelser med finansiella och offentliga institutioner samt med medborgare.

För det andra drivs dagens samhällen och ekonomier i allt högre grad av personer och organisationer som har kunskap och kompetens att omvandla idéer till nya produkter, processer, tjänster, företag och samhällsmodeller. Innovation, entreprenörskultur, marknadslansering av innovativa lösningar och ökade investeringar i utbildning, forskning och innovation kommer att vara mycket viktigt om unionen ska lyckas i sin övergång till ett konkurrenskraftigt, digitalt, klimatneutralt och inkluderande samhälle. Det finns ett stort behov av att ytterligare förbättra samarbetet mellan olika ämnesområden och det tvärvetenskapliga lärandet samt innovationskapaciteten inom lärosäten i hela unionen. EIT har en unik möjlighet att tillgodose detta behov inom ramen för Horisont Europa.

För det tredje är fysisk närhet en av de viktigaste faktorerna för främjande av innovation. Initiativ som syftar till att utveckla innovationsnätverk och erbjuda tjänster som stöder skapandet, utbytet och överföringen av kunskap spelar en viktig roll för att främja samverkan mellan akademiska institutioner, forskningsorganisationer, företag, myndigheter och individer. Forsknings- och innovationsresultaten varierar emellertid avsevärt i hela unionen, vilket framgår av den årliga europeiska resultattavlan för innovation. Det är mycket viktigt att all innovation är inkluderande och förankrad på lokal nivå och att särskild uppmärksamhet ägnas åt att öka deltagandet från små och medelstora företag och organisationer inom den tredje sektorn. EIT:s verksamheter är väl lämpade att bidra till att stärka de lokala innovationsekosystemen med en stark europeisk dimension och tillhandahålla nya modeller för en hållbar ekonomi. EIT:s och KI-gruppernas verksamheter måste fortfarande kopplas närmare regionala strategier och strategier för smart specialisering (11).

För det fjärde kräver levande innovationsekosystem en blandning av kunskap, investeringar, infrastruktur och talang. Ramvillkoren för samarbete mellan europeisk forskning, utbildning och innovation måste fastställas i förening med starka synergier för att säkerställa tillräckliga och effektiva investeringar av begränsade resurser och utnyttja andra finansieringskällor som syftar till att uppnå ekonomisk hållbarhet. En stärkt integrering av kunskapstriangeln genom KI-grupper, även med hjälp av nya partner i andra sektorer, länder och regioner, är ett välbeprövat sätt att främja en miljö som gynnar innovation, och detta är ett vägledande mål för EIT.

1.3   Ställning inom Horisont Europa

Inom ramen för förordning (EU) 2021/695 har kommissionen gjort ett fast åtagande att öka Europas innovationspotential ytterligare för att kunna bemöta framtida utmaningar. EIT:s tydliga roll när det gäller att främja innovation genom att sammanföra näringsliv, utbildning, forskning, offentliga myndigheter och det civila samhället förstärks genom dess ställning inom tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa. Förordning (EU) 2021/695 återspeglar unionens allt högre ambitionsnivå när det gäller innovation och behovet av att prestera inom den ambitionen.

Den strategiska planeringen för Horisont Europa syftar till att säkerställa samstämmighet mellan EIT:s verksamhet och annan verksamhet inom ramen för förordning (EU) 2021/695. EIT ska bidra till den strategiska samordningsprocessen för europeiska partnerskap. EIT ska upprätthålla sitt nära samarbete med andra genomförandeorgan inom tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa och göra sitt yttersta för att bidra till en gemensam kontaktpunkt för innovation.

EIT ska fortsätta att stärka de innovationsekosystem som bidrar till att bemöta globala utmaningar, genom att främja integreringen av kunskapstriangeln inom KI-gruppernas tematiska verksamhetsområden.

Det krävs starka synergier, bland annat genom samarbete på förvaltningsnivå, mellan genomförandeorganen för tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa. EIT och Europeiska innovationsrådet (EIC) ska bedriva kompletterande verksamheter i syfte att rationalisera det tilldelade stödet till innovativa företag, inklusive tjänster och utbildningar inom företagsacceleration.

EIC kan hjälpa uppstartsföretag som får stöd av KI-grupperna och som har hög potential att snabbt utöka sin verksamhet. Framför allt kan de mest innovativa satsningar som får stöd av KI-grupperna dra nytta av förenklad, och därmed snabbare, tillgång till EIC-åtgärder, i synnerhet till det stöd som erbjuds av EIC-acceleratorn och det ekonomiska stöd som erbjuds av InvestEU-programmet som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (12). Vidare ska EIT underlätta EIC-stödmottagarnas tillgång till KI-gruppernas innovationsekosystem och relevanta aktörer i kunskapstriangeln. EIC-stödmottagarna kan på så sätt bli aktivt delaktiga i KI-gruppernas verksamheter och dra nytta av deras tjänster.

EIT ska säkerställa överensstämmelse med den del av tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa som rör europeiska innovationsekosystem. EIT ska i synnerhet delta aktivt i de verksamheter inom EIC-forumet som avses i rådets beslut (EU) 2021/764 (13) och upprätta förbindelser mellan EIT-gruppen (14) och relevanta verksamheter som stöder innovationsekosystem, för att undvika dubbelarbete och säkerställa samstämmighet och komplementaritet mellan EIT:s och EIC:s åtgärder.

EIT ska även säkerställa starkare synergier mellan dess åtgärder och programmen och initiativen inom första pelaren, Vetenskaplig spetskompetens i Horisont Europa, för att påskynda överföringen av kunskap från grundforskningen till konkreta tillämpningar som gynnar samhället. Framför allt ska EIT samarbeta med Marie-Skłodowska-Curie-åtgärderna (MSCA) och Europeiska forskningsrådet (ERC) för att utveckla innovations- och entreprenörskompetensen hos Marie-Skłodowska-Curie-stipendiater och mottagare av bidrag från Europeiska forskningsrådet under alla skeden av deras karriär. Detta samarbete ska förbli frivilligt och får inte öka den administrativa bördan för stödmottagarna.

EIT ska bidra till andra pelaren, Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft i Horisont Europa, komplettera relevanta verksamheter för att bemöta globala utmaningar och samhällsutmaningar och främja unionens hållbara tillväxt och konkurrenskraft på global nivå. I synnerhet ska EIT, genom KI-grupperna, sträva efter att bidra till och säkerställa starkare synergier med relevanta uppdrag och tematiska kluster och andra europeiska partnerskap, till exempel genom att stödja åtgärder på efterfrågesidan och tillhandahålla exploateringstjänster för att öka tekniköverföringen och påskynda kommersialiseringen av de uppnådda resultaten.

EIT ska undersöka möjliga synergier mellan delen Breddning av deltagandet och förstärkning av det europeiska forskningsområdet i Horisont Europa, inbegripet de samarbets- och vänortsverksamheter och de utåtriktade verksamheter som det stöder. I synnerhet målenheter inom delen Breddning av deltagandet och förstärkning av det europeiska forskningsområdet i Horisont Europa, samt EIT:s utåtriktade verksamheter, kan dra nytta av EIT:s expertkunskap och stöd.

2.   ATT HÖJA RIBBAN: STRATEGI OCH MÅL FÖR EIT 2021–2027

Under perioden 2021–2027 ska EIT fortsätta att erbjuda stöd åt KI-grupperna för att stärka de innovationsekosystem som bidrar till att bemöta globala utmaningar och samhällsutmaningar, i fullständig komplementaritet med Horisont Europa och andra unionsprogram. Institutet ska göra detta genom att främja integreringen av högre utbildning, forskning och innovation och därigenom skapa miljöer som gynnar innovation, samt genom att främja och stödja en ny generation av entreprenörer, och på så sätt även bidra till att överbrygga entreprenörsklyftan mellan könen, och genom att uppmuntra skapandet av innovativa företag, med särskilt fokus på små och medelstora företag, i nära samverkan och komplementaritet med EIC.

Särskild uppmärksamhet ska också ägnas en jämn könsfördelning och jämställdhetsmedvetna förhållningssätt, i synnerhet inom områden där kvinnor fortfarande är underrepresenterade, såsom informations- och kommunikationsteknik, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. I samband med detta och med utgångspunkt i de insatsområden som fastställs i förordning (EU) 2021/695 ska EIT särskilt

| 1. | stärka de hållbara innovationsekosystemen i Europa, |
| --- | --- |

1.

stärka de hållbara innovationsekosystemen i Europa,

| 2. | främja innovations- och entreprenörskompetens inom ramen för livslångt lärande, inbegripet stärka kapaciteten hos Europas lärosäten, |
| --- | --- |

2.

främja innovations- och entreprenörskompetens inom ramen för livslångt lärande, inbegripet stärka kapaciteten hos Europas lärosäten,

| 3. | skapa nya lösningar på marknaden för att hantera globala utmaningar, och |
| --- | --- |

3.

skapa nya lösningar på marknaden för att hantera globala utmaningar, och

| 4. | säkerställa synergier och mervärde inom Horisont Europa. |
| --- | --- |

4.

säkerställa synergier och mervärde inom Horisont Europa.

I linje med de utmaningar som EIT står inför och för att bidra till de allmänna målen i artikel 3 i förordning (EU) 2021/819 och därmed till Horisont Europas vetenskapliga, ekonomiska, tekniska och samhälleliga inverkan ska EIT:s specifika mål för 2021–2027 vara att

| a) | öka KI-gruppernas öppenhet, genomslagskraft och transparens och integreringen av kunskapstriangeln i hela unionen, |
| --- | --- |

a)

öka KI-gruppernas öppenhet, genomslagskraft och transparens och integreringen av kunskapstriangeln i hela unionen,

| b) | öka entreprenörs- och innovationskapaciteten inom högre utbildning i hela Europa genom att främja och stödja institutionella förändringar inom lärosäten och integreringen av dem i innovationsekosystemen, |
| --- | --- |

b)

öka entreprenörs- och innovationskapaciteten inom högre utbildning i hela Europa genom att främja och stödja institutionella förändringar inom lärosäten och integreringen av dem i innovationsekosystemen,

| c) | öka den regionala och lokala spridningen av EIT och KI-grupperna, särskilt genom att inkludera många olika berörda parter för att åtgärda skillnaderna i innovationskapacitet och förbättra spridningen av kunskap och innovation i hela unionen. |
| --- | --- |

c)

öka den regionala och lokala spridningen av EIT och KI-grupperna, särskilt genom att inkludera många olika berörda parter för att åtgärda skillnaderna i innovationskapacitet och förbättra spridningen av kunskap och innovation i hela unionen.

EIT får i förekommande fall anpassa sig till covid-19-krisen och potentiella framtida kriser med den flexibilitet som krävs genom att integrera relevanta initiativ i sin strategi för att bidra till att skydda innovationsekosystemen och hjälpa EIT:s berörda parter att förbereda sig inför den ekonomiska återhämtningen.

3.   EN ÖKAD INNOVATIONSKAPACITET FÖR EUROPA: NYCKELÅTGÄRDER

Strategin för EIT under perioden 2021–2027 ska inriktas på åtgärder som skapar mervärde på unionsnivå och som bidrar till uppnåendet av målen för Horisont Europa. För det första ska EIT fortsätta att stödja innovationskapaciteten och ekosystemen i hela unionen genom KI-grupperna och deras vidareutveckling, öppenhet för nya partner, ökade transparens, efterlevnad av principerna för god förvaltning och utvidgning. För det andra ska EIT, genom att bygga vidare på erfarenheterna från integreringen av kunskapstriangeln, styra stödet och utvecklingen av entreprenörs- och innovationskapacitet inom lärosäten, som ska genomföras genom KI-grupperna. För det tredje ska EIT göra allt som krävs för att säkerställa att dess synlighet och inverkan ökar på unionsnivå med hjälp av effektivare övergripande åtgärder. EIT ska dessutom förbättra sina insatser för att öka sin ändamålsenlighet, effektivitet och inverkan, bland annat inom områden såsom vägledning av KI-grupperna mot ekonomisk hållbarhet samt öppenhet, spridning, transparens, kvalitet och hållbarhet i den egna verksamheten och KI-gruppernas verksamhet, större deltagande från små och medelstora företag och uppstartsföretag och en jämn könsfördelning.

3.1   Stöd till befintliga KI-grupper

EIT ska stärka innovationsekosystemen genom att fortsätta att stödja befintliga KI-grupper när det gäller att hantera globala utmaningar genom att integrera kunskapstriangeln på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå. En stor andel av EIT:s budget ska därför avsättas till stöd för KI-grupperna, och EIT ska ytterligare förstärka sin plattform för inrättande, utvidgning och övervakning av KI-grupperna.

EIT ska säkerställa att KI-grupperna fortsätter att eftersträva ekonomisk hållbarhet för att uppnå ekonomiskt oberoende av EIT:s stöd senast 15 år efter sitt inrättande genom att uppbåda offentliga och privata investeringar, samtidigt som man fortsätter att fokusera på integreringen av kunskapstriangelns verksamheter.

EIT ska säkerställa att KI-grupperna utarbetar och genomför en strategi för att samarbeta och skapa gränssnitt och synergier med relevanta europeiska partnerskap, uppdrag och EIC samt med andra relevanta initiativ och program på unionsnivå och internationell nivå. Förutom ekonomiskt stöd ska EIT, baserat på sina erfarenheter, erbjuda KI-grupperna strategisk övervakning och vägledning. På grundval av de indikatorer som förtecknas i bland annat bilaga V till förordning (EU) 2021/695 ska EIT övervaka och analysera resultaten, hävstångsinvesteringarna och de olika kvalitativa och kvantitativa effekterna.

EIT ska så långt som möjligt göra de termer som används om de olika KI-gruppernas struktur mer enhetliga, för att förenkla och förbättra EIT:s igenkännlighet.

EIT ska fastställa områden som är strategiskt och politiskt relevanta och främja närmare samarbete mellan KI-grupperna inom dessa områden. EIT ska stärka samordningen mellan KI-grupperna inom områden av gemensamt intresse, i synnerhet genom att främja utbytet av erfarenheter och god praxis mellan KI-grupperna och samarbetet mellan dem (KI-gruppöverskridande verksamheter (15)) inom både tematiska och övergripande ämnen. KI-gruppöverskridande verksamheter har störst potential i de fall där flera KI-grupper redan har gemensamma prioriteringar för unionspolitiken inom de områden där det inte finns någon särskilt utsedd KI-grupp. Genom att sammanföra de olika KI-grupperna i särskilda gemensamma åtgärder som ger ömsesidiga fördelar skapas en stor potential för synergier och tvärvetenskapliga kunskapsutbyten. EIT ska uppmuntra sådana verksamheter och arbeta aktivt för att utforma innehållet och strukturen i de KI-gruppöverskridande verksamheterna. Institutet ska övervaka genomförandet av de KI-gruppöverskridande verksamheterna och deras resultat för att kunna integrera de verksamheterna i KI-gruppernas fleråriga strategier. EIT ska också underlätta inrättandet av KI-gruppöverskridande delade tjänster med syftet att hantera operativa uppgifter som är gemensamma för alla KI-grupper.

3.2   Utökning av KI-gruppernas regionala inverkan

EIT ska utöka sin regionala inverkan genom en större öppenhet och en inkluderande strategi hos KI-grupperna gentemot flera olika möjliga partner och berörda parter, en ökad spridning och ett ökat utnyttjande av resultat samt en bättre utformad regional strategi för KI-grupperna. Varje KI-grupp kommer att vara skyldig att utveckla och genomföra en regional strategi som en integrerad del av sin affärsplan i syfte att stärka förbindelserna med nationella, regionala och lokala innovationsaktörer, inbegripet små och medelstora företag. KI-grupperna ska i förekommande fall uppvisa kopplingar till strategier för smart specialisering och till verksamheterna inom tematiska plattformar och interregionala initiativ, däribland de europeiska struktur- och investeringsfondernas (ESI-fonder) förvaltande myndigheter. EIT ska kontinuerligt övervaka genomförandet av dessa strategier, inbegripet hävstångseffekten på ESI-fonderna.

KI-gruppernas fleråriga strategi- och affärsplan ska ha en integrerad ”platsbaserad” innovationsmetod som bygger på deras samlokaliseringscentrum och RIS-knutpunkter för att därigenom stärka deras roll som inkörsport till en KI-grupp och samverkan med lokala partner samt med andra lokala innovationsaktörer.

EIT ska övervaka hur samlokaliseringscentrumen och RIS-knutpunkterna fungerar och hur de är integrerade i de lokala innovationsekosystemen.

EIT ska säkerställa att RIS-verksamheterna används för att locka till sig och främja integreringen av potentiella nya partner som skapar mervärde för KI-grupperna och på så sätt utökar EIT:s alleuropeiska täckning samt att de är fullt integrerade i KI-gruppernas fleråriga strategier. RIS, som styrs av EIT och genomförs av KI-grupperna, har hittills bedrivits på frivillig basis. Från och med 2021 ska RIS-verksamheten vara obligatorisk och ingå i KI-gruppernas fleråriga strategier. EIT ska se till att RIS-verksamheten används som en bro till relevanta strategier för smart specialisering inom forskning och innovation.

KI-grupperna ska dessutom stärka denna integrering genom att inrätta RIS-knutpunkter. En RIS-knutpunkt ska inrättas efter en grundlig behovsanalys och en öppen ansökningsomgång. Den ska ingå i KI-gruppernas struktur och fungera som kontaktpunkt för deras verksamhet. Dess mål är att mobilisera och involvera kunskapstriangelns lokala aktörer i KI-gruppens verksamhet, skapa synergier på lokal nivå, identifiera finansierings- och samarbetsmöjligheter och främja ett aktivt tillvaratagande av dem i ekosystemen. I enlighet med KI-gruppernas utvidgningsstrategi skulle RIS-knutpunkter kunna bana väg för inrättandet av ett samlokaliseringscentrum i målregionen.

EIT ska fortsätta att ge vägledning och stöd åt KI-grupperna under utarbetandet och genomförandet av de fleråriga strategierna för RIS. RIS-verksamheten ska fortsätta att stödja innovationskapaciteten i länder (och i dessa länders regioner) med blygsamma och måttliga innovationsresultat enligt den europeiska resultattavlan, och i de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionen (EUF-fördraget) för att främja integreringen av dem i KI-grupperna. Följande länder och regioner är berättigade att delta i RIS-verksamheterna (RIS-länder och RIS-regioner):

| 1. | de länder (och regioner i dessa länder) som klassificeras som antingen ”måttliga” eller ”blygsamma” innovatörer i minst en av de tre årsrapporter baserade på den europeiska resultattavlan som offentliggjorts






  a) | 2018, 2019 och 2020 för 2021–2024, och |
| --- | --- | --- |

1.

de länder (och regioner i dessa länder) som klassificeras som antingen ”måttliga” eller ”blygsamma” innovatörer i minst en av de tre årsrapporter baserade på den europeiska resultattavlan som offentliggjorts

a)

2018, 2019 och 2020 för 2021–2024, och

| b) | 2021, 2022 och 2023 för 2025–2027, och |
| --- | --- |

b)

2021, 2022 och 2023 för 2025–2027, och

| 2. | de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

2.

de yttersta randområdena.

Den del av EIT:s budget som avsätts för att genomföra RIS-verksamheten ska uppgå till minst 10 % och högst 15 % av EIT:s totala finansiering till befintliga och nya KI-grupper, vilket kommer att möjliggöra ett ökat antal partner till KI-grupperna från de berörda regionerna. Verksamheter som får stöd genom RIS ska syfta till att

| 1. | bidra till en förbättring av innovationskapaciteten i regionala och lokala ekosystem i hela unionen genom kapacitetsbyggande verksamheter och närmare samverkan mellan lokala innovationsaktörer såsom kluster, nätverk, offentliga myndigheter, lärosäten, forskningsorganisationer, yrkesutbildningsanordnare och små och medelstora företag samt dessa aktörers verksamhet, |
| --- | --- |

1.

bidra till en förbättring av innovationskapaciteten i regionala och lokala ekosystem i hela unionen genom kapacitetsbyggande verksamheter och närmare samverkan mellan lokala innovationsaktörer såsom kluster, nätverk, offentliga myndigheter, lärosäten, forskningsorganisationer, yrkesutbildningsanordnare och små och medelstora företag samt dessa aktörers verksamhet,

| 2. | stödja målet att attrahera nya partner till KI-grupperna och koppla samman lokala innovationsekosystem med europeiska innovationsekosystem, och |
| --- | --- |

2.

stödja målet att attrahera nya partner till KI-grupperna och koppla samman lokala innovationsekosystem med europeiska innovationsekosystem, och

| 3. | mobilisera ytterligare privat och offentlig finansiering, med särskilt beaktande av ESI-fonderna. |
| --- | --- |

3.

mobilisera ytterligare privat och offentlig finansiering, med särskilt beaktande av ESI-fonderna.

3.3   Inrättande av nya KI-grupper

För att bidra till hanteringen av nya och framväxande globala utmaningar ska EIT utfärda öppna och transparenta ansökningsomgångar för att inrätta nya KI-grupper inom prioriterade områden bland tematiska områden av strategisk betydelse och på grundval av kriterier som bland annat används för att utvärdera deras relevans för unionens politiska prioriteringar när det gäller att hantera globala utmaningar och samhällsutmaningar och deras potential och mervärde som ska förvaltas genom EIT-modellen. Inrättandet av nya KI-grupper ska utgå från Horisont Europas strategiska planering och den budget som tilldelats EIT för perioden 1 januari 2021–31 december 2027. De relevanta urvalskriterier för europeiska partnerskap som anges i bilaga III till förordning (EU) 2021/695 ska ingå i KI-gruppernas ansökningsomgångar och ska bedömas under utvärderingen.

På grundval av ett förslag från styrelsen och en analys av detta föreslås att en första ny KI-grupp, inom området för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, ska inrättas så snart som möjligt under 2022 eller 2023, med en inbjudan att lämna förslag som om möjligt offentliggörs 2021. Detta prioriterade område har den starkaste komplementariteten med de åtta befintliga KI-grupperna och med de möjliga prioriterade områdena för andra europeiska partnerskap som ska inrättas inom ramen för Horisont Europa. Ett faktablad med en sammanfattning av utmaningarna inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och de förväntade effekterna av den nya KI-gruppen finns i tillägg 1.

En andra ny KI-grupp, inom området sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart, föreslås inrättas 2026, med en inbjudan att lämna förslag som offentliggörs 2025. Kommissionen ska, med hjälp av oberoende externa experter, genomföra en förhandsanalys senast 2024 för att utvärdera hur relevant området sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart är. Om analysen kommer fram till en negativ slutsats får kommissionen lämna in ett förslag om ändring av SIP 2021–2027, med beaktande av bidraget från styrelsen och Horisont Europas strategiska planering. Ett faktablad med en sammanfattning av utmaningarna inom området sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart och de förväntade effekterna av den nya KI-gruppen finns i tillägg 2.

Andra nya KI-grupper får väljas ut om ytterligare budgetanslag tillgängliggörs vid sidan av anslagen från EIT och ska baseras på bidraget från styrelsen, Horisont Europas strategiska planering och de kriterier som fastställts för valet av europeiska partnerskap, i synnerhet öppenhet, transparens, mervärde för unionen, bidrag till målen för hållbar utveckling, samstämmighet och synergier.

3.4   Stöd till innovations- och entreprenörskapaciteten vid lärosäten

I samarbete med kommissionen och efter samråd med KI-grupperna ska EIT utforma och inleda ett pilotinitiativ till stöd för innovations- och entreprenörskapaciteten vid lärosäten och deras integrering i innovationsekosystem (pilotinitiativet för högre utbildning), vilket kommer att genomföras av KI-grupperna med början 2021. Genom modellen för integrering av kunskapstriangeln överbryggar EIT den konstanta klyftan mellan högre utbildning, forskning och innovation. Framför allt är EIT och KI-grupperna viktiga verktyg för utvecklingen av humankapital genom deras tydliga fokus på innovation och entreprenörsinriktad utbildning. EIT:s inverkan ska emellertid utökas ytterligare bortom KI-gruppernas partner.

Lärosätena i Europa måste vara innovativa och entreprenörsinriktade i sin inställning till utbildning, forskning och samarbete med företag och till det bredare regionala och lokala innovationsekosystemet, inbegripet det civila samhället, offentliga institutioner och organisationer i den tredje sektorn, och vara så inkluderande och ha en så jämn könsfördelning som möjligt, vilket kan uppnås genom en tydlig strategi, en metodologisk ram och resursfördelning.

KI-gruppernas verksamheter som avser pilotinitiativet för högre utbildning ska genomföras genom öppna och transparenta ansökningsomgångar som syftar till att öka innovationskapaciteten inom den högre utbildningen, främst med inriktning på lärosäten som inte är partner till KI-grupper i värdekedjorna och ekosystemen för innovation i hela unionen. Verksamheten ska främst inriktas på kapacitetsuppbyggnad hos lärosäten, bland annat följande:

| 1. | Utbyte och genomförande av bästa praxis vad gäller integrering av kunskapstriangeln, inklusive organisatoriskt lärande, utbildning med inriktning på omskolning och kompetensutveckling, handledning och mentorskap. |
| --- | --- |

1.

Utbyte och genomförande av bästa praxis vad gäller integrering av kunskapstriangeln, inklusive organisatoriskt lärande, utbildning med inriktning på omskolning och kompetensutveckling, handledning och mentorskap.

| 2. | Utveckling av handlingsplaner för hur identifierade behov kan tillgodoses inom områden som innovationsförvaltning, grundande och utveckling av uppstartsföretag, tekniköverföring, inbegripet förvaltning av immateriella rättigheter, inbyggd hållbarhet och klimatneutralitet, människoinriktad och organisatorisk förvaltning, integrering av jämställdhetsstrategier inom innovation och kontakt med lokala berörda parter och det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

Utveckling av handlingsplaner för hur identifierade behov kan tillgodoses inom områden som innovationsförvaltning, grundande och utveckling av uppstartsföretag, tekniköverföring, inbegripet förvaltning av immateriella rättigheter, inbyggd hållbarhet och klimatneutralitet, människoinriktad och organisatorisk förvaltning, integrering av jämställdhetsstrategier inom innovation och kontakt med lokala berörda parter och det civila samhället.

| 3. | Genomförande av handlingsplaner för utvecklingen av innovationskapacitet och uppföljande åtgärder. |
| --- | --- |

3.

Genomförande av handlingsplaner för utvecklingen av innovationskapacitet och uppföljande åtgärder.

Dessa verksamheter ska involvera andra aktörer i kunskapstriangeln, såsom yrkesutbildningsanordnare, forsknings- och teknikorganisationer, små och medelstora företag och uppstartsföretag och ska komplettera EIT:s insatser på utbildningsområdet som en grundläggande del av KI-gruppernas verksamhet för integrering av kunskapstriangeln. EIT ska verka för närmare samarbete mellan KI-grupperna inom pilotinitiativet för högre utbildning. De urvalskriterier som ska inkluderas i ansökningsomgångarna ska säkerställa att merparten av finansieringen går till lärosäten som inte kommer från KI-grupperna. Syftet med pilotinitiativet för högre utbildning är att EIT:s inverkan ska sträcka sig bortom KI-grupperna och bidra till EIT:s centrala uppdrag att öka den hållbara ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften genom att stärka medlemsstaternas innovationskapacitet i linje med Horisont Europas mål att främja entreprenörs- och innovationskunskaperna ur ett perspektiv av livslångt lärande, bland annat genom att öka lärosätenas kapacitet i hela Europa.

EIT:s stöd ska även bygga på politiska initiativ såsom ramarna HEInnovate (16) och RIIA (17), som har visat sig vara värdefulla för ett antal lärosäten och medlemsstater i unionen. EIT ska utforma stödverksamheterna i nära samarbete med kommissionen och efter samråd med KI-grupperna för att säkerställa fullständig överensstämmelse och komplementaritet med relevanta verksamheter inom Horisont Europa, Erasmus+, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (18), och andra unionsprogram.

De specifika detaljerna i genomförandeprocessen ska utarbetas vidare och finjusteras under de tre första åren och ska även övervakas och utvärderas under denna pilotfas. Oberoende externa experter ska utvärdera pilotfasen, och resultaten ska meddelas gruppen med medlemsstaternas företrädare samt Europaparlamentet. På grundval av resultaten av denna utvärdering ska styrelsen besluta huruvida pilotinitiativet för högre utbildning ska fortgå och utökas eller avslutas.

Styrelsen ska leda och kontrollera genomförandet och övervakningen av KI-gruppernas verksamheter. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att säkerställa en öppen och inkluderande strategi för att locka lärosäten vid sidan av KI-gruppernas partner som syftar till bred geografisk täckning; ett ämnes- och sektorsöverskridande tillvägagångssätt; ett bredare deltagande av kvinnor i sektorer där de är underrepresenterade; samt en koppling till RIS, relevanta tematiska plattformar och strategier för smart specialisering och enheten för politiskt stöd när så är lämpligt.

EIT ska stärka och utvidga tillämpningsområdet för EIT-märkningen bortom KI-grupperna så att det omfattar de lärosäten som deltar i åtgärden. I samarbete med aktörer från hela kunskapstriangeln ska EIT sträva efter att koppla sitt stöd för utvecklingen av innovationskapaciteten inom den högre utbildningen till EIT-märkningen, vilken för närvarande tilldelas KI-gruppernas utbildningsprogram.

EIT ska utöka EIT-märkningen till verksamheter för livslångt lärande, såsom program för handledning, yrkesutbildning, kompetensutveckling, omskolning och kompetenshöjning samt storskaliga öppna nätkurser, genom att involvera och försöka nå ut till en större målgrupp av studenter, vuxenstuderande och institutioner, inbegripet yrkesutbildningsinstitutioner, bortom KI-grupperna. Tillämpningen av EIT-märkningen utanför EIT-gruppen väntas ha en mer strukturerande inverkan på alla nivåer (enskild, program och institution).

EIT ska övervaka tilldelningen och utvidgningen av EIT-märkningen till KI-gruppernas utbildningsprogram och utarbeta en effektivare mekanism för kvalitetssäkring, däribland externt erkännande och godkännande av EIT-märkningen.

För att säkerställa att pilotinitiativet för högre utbildning blir framgångsrikt ska EIT tillhandahålla särskild vägledning, sakkunskap och handledning till deltagande lärosäten och inrikta sitt arbete på lärosäten från hela Europa, med särskild uppmärksamhet på lärosäten i länder (och regioner i dessa länder) som uppvisar blygsamma och måttliga innovationsresultat och andra regioner som vill utveckla sin innovationskapacitet och stärka sitt innovationsavtryck och sina strategier för smart specialisering.

3.5   EIT:s övergripande verksamheter

3.5.1   Kommunikation och spridning

EIT och KI-grupperna ska sträva efter att förbättra och förstärka sin kommunikation och synlighet och tillämpa en bättre varumärkesstrategi för sina viktigaste berörda parter i och utanför medlemsstaterna, i linje med den kommunikationsstrategi som används för Horisont Europa. Med ett växande antal KI-grupper och pilotinitiativet för högre utbildning ska EIT öka sina ansträngningar för att stärka unionsstödets anseende som ett kvalitetsmärke för innovation. Denna varumärkeshantering och förbättrade kommunikation är viktig, särskilt gentemot medborgare och nationella och regionala myndigheter, eftersom de innovationer som kan härledas från EIT bidrar till att påvisa de konkreta effekterna av unionens investeringar genom Horisont Europa.

EIT ska sträva efter att utöka användningen av unionens befintliga informationsnätverk och samordna deras verksamheter för att säkerställa bättre rådgivning och vägledning till möjliga partner till KI-grupperna. Sådan ökad användning och samordning får omfatta stöd från de nationella och regionala myndigheterna för att identifiera nödvändiga synergier med KI-gruppernas fleråriga strategier. För att säkerställa en bredare spridning och en bättre förståelse för de möjligheter som erbjuds genom EIT ska EIT utöka vägledningen och stödet för olika aspekter som rör deltagandet i KI-grupper i Europa genom att bygga vidare på befintliga informationsnätverk och strukturer i Europa, särskilt de nationella kontaktpunkter som avses i förordning (EU) 2021/695.

För att säkerställa att en stor grupp av berörda parter inom kunskapstriangeln på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå får information om alla EIT:s (och KI-gruppernas) ansökningsomgångar och finansierade projekt kommer det även att finnas information om dessa på den europeiska portalen för finansierings- och anbudsmöjligheter, enligt förordning (EU) 2021/695.

EIT ska anordna regelbundna möten med gruppen med medlemsstaternas företrädare och kommissionens avdelningar, minst två gånger om året, för att säkerställa lämplig kommunikation och ett flöde av information på medlemsstats- och unionsnivå. Europaparlamentet och rådet ska informeras på vederbörligt sätt om EIT:s och KI-gruppernas resultat, framsteg och verksamheter. Dessutom ska gruppen med medlemsstaternas företrädare ge EIT råd i strategiskt viktiga frågor. Gruppen med medlemsstaternas företrädare ska, tillsammans med EIT, även ge lämpligt stöd till samarbetet och främjandet av synergier mellan de EIT-finansierade verksamheterna och nationella eller regionala program och initiativ, och dela information om möjligheten till nationell och regional samfinansiering av dessa verksamheter.

EIT ska ytterligare öka synligheten i sina åtgärder gentemot medborgarna och EIT-gruppen genom forumet för berörda parter (19), EIT-märkningen och studentnätverket EIT Alumni Community (20) i syfte att främja samverkan med europeiska aktörer i kunskapstriangeln och att framhålla de mest lovande innovatörerna och entreprenörerna i Europa.

EIT ska fortsätta att styra och ge strategisk vägledning till studentnätverket EIT Alumni Community (i samarbete med EIT Alumni Board) för att maximera dess entreprenörs- och samhällseffekter och för att säkerställa medlemmarnas fortsatta deltagande i EIT-finansierade verksamheter. Under perioden 2021–2027 kommer studentnätverket EIT Alumni Community att fortsätta att växa och kommer även att omfatta de studenter som deltar i åtgärderna för att öka lärosätenas innovationskapacitet.

3.5.2   Identifiering och utbyte av god praxis med berörda parter

EIT ska identifiera, kodifiera, på ett effektivt sätt utbyta, och sprida erfarenheter och god praxis som härrör från EIT-finansierade verksamheter och i detta syfte samarbeta med medlemsstaternas myndigheter på såväl nationell som regional nivå, och med kommissionen och Europaparlamentet, särskilt med dess panel för vetenskap och teknik, samt inleda en strukturerad dialog och samordna insatserna. KI-grupperna och de projekt som stöder lärosätenas innovations- och entreprenörskapacitet väntas bli en värdefull källa till bevis och experimentell kunskap för politiska beslutsfattare inom området forskning, innovation och högre utbildning samt inom olika tematiska områden.

Hittills har den goda praxisen och erfarenheterna från KI-grupperna inte utnyttjats eller kodifierats tillräckligt eller spridits på ett effektivt sätt. EIT ska ytterligare utveckla sin roll som ett innovationsinstitut som kan upptäcka, analysera, kodifiera, dela och säkerställa användningen av innovativa metoder, erfarenheter och resultat från de EIT-finansierade verksamheterna (stöd till utbildning, forskning och innovation och entreprenörskap) i bredare skala. Denna EIT-verksamhet ska bygga på kopplingarna och synergierna med de andra initiativen inom Horisont Europa, i synnerhet EIC, uppdragen och de europeiska partnerskapen.

3.5.3   Internationellt samarbete och global utåtriktad verksamhet

EIT ska utarbeta huvudlinjer för EIT:s och KI-gruppernas internationella samarbete under överinseende av styrelsen i enlighet med Horisont Europas strategi för internationellt samarbete som avses i förordning (EU) 2021/695 och andra relevanta unionsstrategier och i samråd med kommissionens respektive avdelningar. EIT ska sträva efter att säkerställa att dess verksamheter får större genomslag genom internationellt samarbete och ska samordna internationella EIT-finansierade verksamheter inom KI-grupperna. Institutets inriktning ska vara anpassning till de relevanta målen för unionens politik samt dess prioriteringar för forskning och innovation, och att säkerställa mervärde för unionen. När EIT-gruppens fysiska närvaro i ett tredjeland anses vara nödvändig för att öka genomslagskraften och på ett effektivare sätt uppnå dess mål, ska EIT säkerställa samordning av insatsen och skapa incitament för en gemensam satsning från KI-gruppernas sida.

I sitt internationella samarbete och sin globala utåtriktade verksamhet ska EIT, i samarbete med kommissionen, fokusera på en effektiv hantering av globala utmaningar genom att bidra till relevanta internationella initiativ och målen för hållbar utveckling, säkerställa tillgång till talanger och förstärka utbudet av och efterfrågan på innovativa lösningar. EIT ska noga övervaka denna verksamhet och säkerställa att den överensstämmer med Horisont Europas strategi för internationellt samarbete enligt förordning (EU) 2021/695 och med annan relevant unionspolitik.

3.6   Få det att fungera: arbetssätt

I detta avsnitt beskrivs ett antal åtgärder som syftar till att anpassa och förbättra EIT:s och KI-gruppernas nuvarande funktionssätt. En effektiv och strategisk styrelse med utökade befogenheter ska övervaka genomförandet av dessa åtgärder på EIT-nivå och ska tillhandahålla nödvändiga incitament och kontroller, däribland genom den resultatbaserade processen för tilldelning av medel, för att säkerställa att KI-grupperna genomför dem.

3.6.1   KI-gruppernas verksamhetsmodell

EIT ska säkerställa att genomförandet av KI-grupperna sker i full överensstämmelse med de relevanta kraven i förordning (EU) 2021/695, bland annat genom att säkerställa att de åtta befintliga KI-grupperna anpassar sig till de nya genomförandekriterier för europeiska partnerskap som fastställs i den förordningen. EIT ska därför ge förstärkt operativ vägledning till KI-grupperna och kontinuerligt övervaka KI-gruppernas resultat för att säkerställa efterlevnad av sunda ledningsprinciper och principer för god förvaltning, övervakning och utvärdering enligt förordning (EU) 2021/819 och de principer och kriterier som fastställts för europeiska partnerskap enligt förordning (EU) 2021/695 samt deras anpassning till de krav som härrör från Horisont Europas prioriteringar och indikatorer för att maximera deras resultat och inverkan, baserat på en långsiktig samarbetsstrategi mellan EIT och KI-grupperna. Lämpliga korrigerande åtgärder ska vidtas om en KI-grupp underpresterar, uppvisar otillräckliga resultat, inte uppnår den förväntade effekten eller saknar mervärde för unionen.

EIT ska se till att de åtgärder som säkerställer fortsatt öppenhet från KI-gruppernas sida gentemot nya medlemmar och insyn under genomförandet förbättras, framför allt genom att anta och tillämpa transparenta, tydliga och samstämmiga anslutnings- och utträdeskriterier för nya medlemmar som bidrar med mervärde till partnerskapen samt andra bestämmelser, såsom öppna förfaranden för utarbetande av deras affärsplaner, och genom systematisk övervakning av KI-gruppernas verksamheter. KI-grupperna ska även bedriva sina verksamheter på ett fullständigt transparent sätt, bland annat genom öppna ansökningsomgångar för att identifiera och välja ut sina projekt, partner och andra verksamheter, och ska förbli öppna och dynamiska partnerskap som nya partner i hela unionen kan delta i baserat på spetskompetens och innovationsrelevans, däribland en ökad andel små och medelstora företag samt uppstartsföretag som ger mervärde till partnerskapet. För att begränsa koncentrationen av medel och säkerställa att KI-gruppernas verksamheter drar nytta av ett stort nätverk av partner ska förfarandet för utarbetande av deras verksamhetsplaner (däribland fastställandet av prioriteringar, valet av verksamheter och tilldelningen av medel) och därtill hörande finansieringsbeslut göras öppnare och mer inkluderande. KI-grupperna ska beakta utvidgningen av partnerskapet i sina fleråriga strategier, inbegripet inrättandet av nya samlokaliseringscentrum, för vilka styrelsen ska avsätta en adekvat budget. När styrelsen beslutar om finansieringen ska den beakta framstegen mot de mål som anges i de fleråriga strategierna, bland annat antalet samlokaliseringscentrum. KI-grupperna ska i större utsträckning använda konkurrensbaserade finansieringsmekanismer och göra ansökningsomgångarna öppnare, särskilt för projekt som är öppna för tredje parter. Alla dessa åtgärder kommer att öka antalet enheter som deltar i KI-gruppernas verksamheter. Slutligen ska KI-grupperna redovisa deltagandet av nya partner i sin regelbundna rapportering, som en del av deras resultatbaserade finansiering.

Eftersom KI-grupperna är verksamma i hela värdekedjan för innovation ska de säkerställa en lämplig och kontinuerlig balans mellan de tre sidorna av kunskapstriangeln och relaterade verksamheter i sina portföljer med affärsplaner. EIT ska övervaka KI-gruppernas verksamheter för att säkerställa att de genomförs via en smidig, ändamålsenlig och kostnadseffektiv struktur som håller förvaltningskostnaderna samt de administrativa och övergripande kostnaderna nere till ett minimum. EIT ska säkerställa att KI-grupperna uppnår sin förväntade inverkan genom en rad olika verksamheter som stöder uppfyllandet av målen på ett effektivt sätt enligt deras affärsplaner, inklusive deras potentiella inverkan på innovationsekosystemen på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå.

Åtagandena från var och en av KI-gruppernas partner ska säkerställas genom regelbunden övervakning av partnernas bidrag jämfört med de ursprungliga åtagandena. EIT ska säkerställa att KI-grupperna har ett riskhanteringssystem som används om någon partner inte kan uppfylla sina ursprungliga åtaganden. KI-grupperna ska, för att deras verksamhet ska bli ekonomiskt hållbar, sträva efter att ha många olika inkomst- och investeringskällor. De ska därför säkerställa att villkoren för tillgång till partnerskapet förblir attraktiva för många olika potentiella partner. Medlemsavgifter eller kursavgifter bör inte utgöra ett hinder för relevanta partner att delta i en KI-grupp, i synnerhet för små och medelstora företag, uppstartsföretag och studerande.

3.6.2   KI-gruppernas finansieringsmodell

Med hjälp av en smidig och förenklad finansieringsmodell väntas EIT förstärka KI-gruppernas inverkan och deras bidrag till uppnåendet av EIT:s och Horisont Europas mål samt uppmuntra till åtaganden från KI-gruppernas partner. För att öka stödets mervärde ska EIT anpassa sin finansieringsmodell. EIT ska göra sitt bästa för att underlätta en smidig övergång mellan perioderna i den fleråriga budgetramen, särskilt för pågående verksamheter. EIT ska genomföra förbättringar inom tre huvudsakliga områden.

För det första ska EIT gradvis minska finansieringssatsen för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet (21) för att öka nivåerna av andra privata och offentliga investeringar än inkomster från deras partner. Anpassningen av finansieringsmodellen väntas göra det lättare för KI-grupperna att klara av att uppnå ekonomisk hållbarhet. KI-grupperna väntas bli uppmuntrade att gradvis minska andelen EIT-stöd i sina affärsplaner under löptiden för partnerskapsavtalen och samtidigt öka nivån av saminvestering från källor utanför EIT. Minskande finansieringssatser från EIT för KI-gruppernas värdeadderande verksamhet ska tillämpas i de olika faserna i KI-gruppernas hela livscykel (uppstartsfas, tillväxtfas, mognadsfas, avslutande av EIT-stöd) enligt följande tabell:

| | Uppstartsfas | Tillväxtfas | Mognadsfas | Avslutande av EIT-stöd |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| År | 1–4 | 5–7 | 8–11 | 12–15 |
| EIT:s finansieringssats | Upp till 100 % | Upp till 80 % | Upp till 70 % | Upp till 50 % år 12, minskande med 10 % per år |

Uppstartsfas

Tillväxtfas

Mognadsfas

Avslutande av EIT-stöd

År

1–4

5–7

8–11

12–15

EIT:s finansieringssats

Upp till 100 %

Upp till 80 %

Upp till 70 %

Upp till 50 % år 12, minskande med 10 % per år

Figur 1: EIT:s finansieringssatser 2021–2027

Vissa KI-gruppers verksamhet kan på grund av sin särskilda karaktär behöva extra incitament för att genomföras. Styrelsen kan för det ändamålet besluta att tillämpa gynnsammare finansieringsvillkor för KI-gruppöverskridande verksamheter, RIS-verksamheter och pilotinitiativet för högre utbildning.

För det andra ska EIT säkerställa att förfarandet för tilldelning av bidrag följer en modell för resultatbaserad finansiering. Användningen av fleråriga bidrag ska utökas så mycket som möjligt. EIT:s finansiering ska vara direkt knuten till framsteg som görs på de områden som förtecknas i artiklarna 10 och 11.5 i förordning (EU) 2021/819 samt till KI-gruppernas mål, som fastställs i deras affärsplaner, och kan minskas, ändras eller avslutas vid brist på resultat. EIT ska bland annat ge KI-grupperna starkare incitament att söka nya partner och ska vidta korrigerande åtgärder, framför allt baserat på KI-gruppernas individuella resultat, för att säkerställa största möjliga genomslag.

För det tredje ska EIT tillämpa stränga regler för att förstärka den omfattande bedömningsmekanismen innan den inledande sjuårsperioden för KI-gruppernas verksamheter löper ut, i enlighet med artiklarna 10 och 11 i förordning (EU) 2021/819. Denna omfattande bedömning ska genomföras med hjälp av oberoende externa experter i enlighet med bästa internationella praxis och ska vara förenlig med de kriterier för övervakning och utvärdering för europeiska partnerskap som fastställs i förordning (EU) 2021/695. Den ska äga rum innan den inledande sjuårsperioden löper ut. På grundval av den omfattande bedömningen ska styrelsen fatta beslut om att fortsätta, ändra eller avsluta (dvs. inte förlänga partnerskapsavtalet med den KI-gruppen) det ekonomiska bidraget till en KI-grupp och omfördela resurserna till verksamheter som uppnår bättre resultat. Styrelsen ska inhämta ett yttrande från gruppen med medlemsstaternas företrädare innan det beslutet antas.

3.6.3   Minskad administrativ börda

EIT ska intensifiera sina förenklingsinsatser för att minska den administrativa bördan för KI-grupperna, så att de kan genomföra sina affärsplaner och sina fleråriga strategier på ett smidigt och effektivt sätt. Denna förenkling kan inbegripa användning av klumpsummor eller enhetskostnader för relevanta verksamheter inom KI-grupperna. För att möjliggöra bättre resursplanering, i synnerhet för innovationsverksamheter, och för att underlätta starkare åtaganden och långsiktiga investeringar från de partner som deltar i KI-gruppernas verksamheter, ska EIT dessutom, när så är lämpligt, ingå fleråriga bidragsavtal med KI-grupperna, när det är lämpligt med bestämmelser om resultatbaserad finansiering, inom ramen för respektive partnerskapsavtal. Dessa fleråriga bidragsavtal ska inte överstiga tre år.

3.6.4   EIT:s relation med KI-grupperna efter att partnerskapsavtalet har upphört att gälla

EIT ska utarbeta de allmänna principerna för relationen med KI-grupperna efter det att partnerskapsavtalet har upphört att gälla, i linje med den ram för europeiska partnerskap som föreskrivs i förordning (EU) 2021/695. Baserat på en ingående oberoende undersökning, som ska utföras senast i slutet av 2023, ska EIT i nära samarbete med kommissionen fastställa den övergripande ramen för sina förbindelser med de KI-grupper vars partnerskapsavtal har upphört att gälla eller löpt ut under programperioden 2021–2027. Den ingående oberoende undersökningen ska innehålla en bedömning av KI-gruppens insatser för att uppnå ekonomisk hållbarhet, de inkomster som genererats och KI-gruppens ekonomiska utsikter och ska ange vilka verksamheter som på grund av brist på resurser kanske inte kan fortsätta. Om den slutliga översynen ger ett positivt resultat kan EIT ingå ett samarbetsavtal (22) med en KI-grupp i syfte att upprätthålla ett aktivt samarbete med denna efter det att partnerskapsavtalet har upphört att gälla.

Samarbetsavtalet ska omfatta

| a) | rättigheter och skyldigheter i samband med kunskapstriangelns fortsatta verksamheter samt underhållet av KI-gruppernas ekosystem och nätverk, |
| --- | --- |

a)

rättigheter och skyldigheter i samband med kunskapstriangelns fortsatta verksamheter samt underhållet av KI-gruppernas ekosystem och nätverk,

| b) | villkor för användningen av EIT:s varumärke och deltagandet i EIT Awards och andra initiativ som anordnas av EIT, |
| --- | --- |

b)

villkor för användningen av EIT:s varumärke och deltagandet i EIT Awards och andra initiativ som anordnas av EIT,

| c) | villkor för deltagandet i verksamhet för högre utbildning och yrkesutbildning, inklusive användningen av EIT-märkningen för utbildningsprogram och förbindelser med studentnätverket EIT Alumni Community, |
| --- | --- |

c)

villkor för deltagandet i verksamhet för högre utbildning och yrkesutbildning, inklusive användningen av EIT-märkningen för utbildningsprogram och förbindelser med studentnätverket EIT Alumni Community,

| d) | villkor för deltagandet i EIT:s konkurrensutsatta ansökningsomgångar för vissa särskilda verksamheter, inklusive KI-gruppöverskridande verksamheter och delade tjänster, |
| --- | --- |

d)

villkor för deltagandet i EIT:s konkurrensutsatta ansökningsomgångar för vissa särskilda verksamheter, inklusive KI-gruppöverskridande verksamheter och delade tjänster,

| e) | villkor för ytterligare EIT-stöd till gränsöverskridande samordningsverksamhet bland samlokaliseringscentrum med högt mervärde för unionen. |
| --- | --- |

e)

villkor för ytterligare EIT-stöd till gränsöverskridande samordningsverksamhet bland samlokaliseringscentrum med högt mervärde för unionen.

Med beaktande av resultaten av en ingående oberoende undersökning ska styrelsen fastställa samarbetsavtalets varaktighet, innehåll och struktur, inbegripet de specifika verksamheter inom KI-grupperna som kan stödjas enligt andra stycket a–e. KI-grupperna ska ha rätt att delta i EIT:s verksamhet i enlighet med villkoren i samarbetsavtalet, inklusive i konkurrensutsatta ansökningsomgångar.

3.7   Synergier och komplementaritet med andra unionsprogram

Genom att bygga vidare på sitt breda verksamhetsområde och sin tydliga roll som en integrerad del av Horisont Europa har EIT goda förutsättningar att skapa synergier och komplementaritet, samtidigt som dubbelarbete undviks, med andra unionsprogram eller instrument, bland annat genom att förstärka sitt stöd till KI-grupperna i deras planerings- och genomförandeverksamheter. EIT väntas bidra till synergier på medellång till lång sikt, bland annat när det gäller följande:

Erasmus+

| — | EIT ska sträva efter att skapa synergier mellan Erasmus+ och EIT-grupper. Samarbetet ska vara inriktat på att säkerställa att Erasmus+-studenter vid de lärosäten som drivs av KI-gruppernas partner får tillgång till KI-gruppernas sommarkurser eller andra relevanta utbildningar (till exempel om entreprenörskap och innovationsförvaltning) samt att upprätta kontakter med KI-gruppernas studentnätverk. |
| --- | --- |

—

EIT ska sträva efter att skapa synergier mellan Erasmus+ och EIT-grupper. Samarbetet ska vara inriktat på att säkerställa att Erasmus+-studenter vid de lärosäten som drivs av KI-gruppernas partner får tillgång till KI-gruppernas sommarkurser eller andra relevanta utbildningar (till exempel om entreprenörskap och innovationsförvaltning) samt att upprätta kontakter med KI-gruppernas studentnätverk.

| — | Samarbetet får även omfatta utbildning av akademisk personal (inom alla lärosäten, utöver KI-grupperna) som anordnas av EIT eller KI-grupperna med läroplaner som integrerar entreprenörskap och innovation, såväl som prövning, antagande och utökning av de innovativa metoder som utarbetats inom Erasmus+-nätverken (t.ex. innovationsallianserna mellan lärosäten och företag) av KI-grupperna och vice versa. |
| --- | --- |

—

Samarbetet får även omfatta utbildning av akademisk personal (inom alla lärosäten, utöver KI-grupperna) som anordnas av EIT eller KI-grupperna med läroplaner som integrerar entreprenörskap och innovation, såväl som prövning, antagande och utökning av de innovativa metoder som utarbetats inom Erasmus+-nätverken (t.ex. innovationsallianserna mellan lärosäten och företag) av KI-grupperna och vice versa.

| — | Där det är möjligt ska synergier med initiativet Europauniversitet som kan bidra till en integrering av EIT:s utbildningsverksamheter säkerställas för att uppnå en systemeffekt. |
| --- | --- |

—

Där det är möjligt ska synergier med initiativet Europauniversitet som kan bidra till en integrering av EIT:s utbildningsverksamheter säkerställas för att uppnå en systemeffekt.

Programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (23)

| — | KI-grupperna, särskilt samlokaliseringscentrumen, ska samarbeta med de europeiska digitala innovationsknutpunkterna i enlighet med förordning (EU) 2021/694 för att stödja den digitala omvandlingen av näringslivet och den offentliga sektorns organisationer. |
| --- | --- |

—

KI-grupperna, särskilt samlokaliseringscentrumen, ska samarbeta med de europeiska digitala innovationsknutpunkterna i enlighet med förordning (EU) 2021/694 för att stödja den digitala omvandlingen av näringslivet och den offentliga sektorns organisationer.

| — | KI-gruppernas möjlighet att använda infrastruktur och kapacitet som utarbetats inom programmet för ett digitalt Europa (t.ex. dataresurser och bibliotek med algoritmer för artificiell intelligens samt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna) ska undersökas för utbildningsändamål såväl som för provnings- och demonstrationsändamål inom innovationsprojekt. |
| --- | --- |

—

KI-gruppernas möjlighet att använda infrastruktur och kapacitet som utarbetats inom programmet för ett digitalt Europa (t.ex. dataresurser och bibliotek med algoritmer för artificiell intelligens samt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna) ska undersökas för utbildningsändamål såväl som för provnings- och demonstrationsändamål inom innovationsprojekt.

Sammanhållningsfonderna (särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+))

| — | KI-grupperna ska genom samlokaliseringscentrumen och RIS-knutpunkterna främja regionalt och regionöverskridande samarbete mellan aktörerna i kunskapstriangeln och de förvaltande myndigheterna, i samverkan med interregionalt samarbete och investeringar längs värdekedjorna i närliggande prioriterade områden för smart specialisering och arbetet inom de tematiska plattformarna för smart specialisering. Sådant samarbete med de förvaltande myndigheterna kan leda till att KI-gruppernas verksamheter inkluderas i de operativa programmen. EIT ska även undersöka möjligheten att bidra till sammanhållningsfondernas initiativ för kompetensutveckling genom ett utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

—

KI-grupperna ska genom samlokaliseringscentrumen och RIS-knutpunkterna främja regionalt och regionöverskridande samarbete mellan aktörerna i kunskapstriangeln och de förvaltande myndigheterna, i samverkan med interregionalt samarbete och investeringar längs värdekedjorna i närliggande prioriterade områden för smart specialisering och arbetet inom de tematiska plattformarna för smart specialisering. Sådant samarbete med de förvaltande myndigheterna kan leda till att KI-gruppernas verksamheter inkluderas i de operativa programmen. EIT ska även undersöka möjligheten att bidra till sammanhållningsfondernas initiativ för kompetensutveckling genom ett utbyte av bästa praxis.

| — | EIT ska främja samarbete mellan relevanta KI-grupper och plattformarna för smart specialisering, för att underlätta synergier mellan EIT:s resurser, sammanhållningsfonderna och andra unionsprogram såväl som nationella och regionala program. Syftet är att uppnå en bredare representation av EIT:s verksamhet i hela unionen, att stärka kopplingarna med strategier för smart specialisering och att bättre använda RIS för att dra nytta av ESI-fonder i EIT:s och KI-gruppernas verksamhet. |
| --- | --- |

—

EIT ska främja samarbete mellan relevanta KI-grupper och plattformarna för smart specialisering, för att underlätta synergier mellan EIT:s resurser, sammanhållningsfonderna och andra unionsprogram såväl som nationella och regionala program. Syftet är att uppnå en bredare representation av EIT:s verksamhet i hela unionen, att stärka kopplingarna med strategier för smart specialisering och att bättre använda RIS för att dra nytta av ESI-fonder i EIT:s och KI-gruppernas verksamhet.

InvestEU-programmet

| — | KI-grupperna ska eftersträva samarbete med InvestEU:s rådgivningscentrum för att ge tekniskt stöd och bistånd för förberedelse, utveckling och genomförande av projekt inom de satsningar som KI-grupperna står bakom. |
| --- | --- |

—

KI-grupperna ska eftersträva samarbete med InvestEU:s rådgivningscentrum för att ge tekniskt stöd och bistånd för förberedelse, utveckling och genomförande av projekt inom de satsningar som KI-grupperna står bakom.

| — | EIT ska sträva efter att bidra till uppbyggnaden av InvestEU-portalen för att föra investerarna och finansförmedlarna närmare de satsningar som stöds av KI-grupperna, i nära samarbete med kommissionens avdelningar och i synergi med EIC. |
| --- | --- |

—

EIT ska sträva efter att bidra till uppbyggnaden av InvestEU-portalen för att föra investerarna och finansförmedlarna närmare de satsningar som stöds av KI-grupperna, i nära samarbete med kommissionens avdelningar och i synergi med EIC.

Programmet Kreativa Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 (24)

Programmet Kreativa Europa är relevant, bland annat för verksamheten i en ny KI-grupp för de kulturella och kreativa näringarna och sektorerna. Starka synergier och stark komplementaritet ska utvecklas med programmet Kreativa Europa inom områden som kreativa färdigheter, arbetstillfällen och affärsmodeller.

Programmet för den inre marknaden, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 (25)

KI-grupperna ska eftersträva samarbete med Enterprise Europe Network (EEN) och dess sektorgrupper för att underlätta samarbete mellan företag, tekniköverföring och innovationspartnerskap för entreprenörer som vill utvidga sina verksamheter inom och utanför unionen i enlighet med förordning (EU) 2021/690. EEN:s organisationer kommer att främja verksamhet inom KI-grupperna bland de små och medelstora företag som ingår i nätverket. EIT ska undersöka möjligheten till samarbete om rörlighetsprogrammen för nya entreprenörer för att förbättra deras entreprenörskompetens.

4.   ATT HANTERA DEN KRIS SOM UPPSTÅTT TILL FÖLJD AV UTBROTTET AV COVID-19

Stora sociala, ekonomiska, miljörelaterade och tekniska förändringar till följd av covid-19-krisen innebär att alla unionens institutioner, organ och byråer måste samarbeta. EIT bör bidra till de innovationsinsatser som är nödvändiga genom att hantera covid-19-krisen på ett enhetligt sätt.

EIT kommer att säkerställa att KI-grupperna stöder och främjar innovativa lösningar inom olika insatsområden i enlighet med prioriteringarna i EU:s återhämtningsplan, den europeiska gröna given, den nya industristrategin för EU och målen för hållbar utveckling och på så sätt bidrar till att Europas samhällen och ekonomi återhämtar sig och till att deras hållbarhet och resiliens stärks.

EIT bör framför allt säkerställa att KI-grupperna kan bedriva verksamhet med den flexibilitet som behövs för att anpassa sig till utmaningarna till följd av covid-19-krisen och även till nya och oväntade utmaningar och prioriteringar. Under EIT:s överinseende och kontroll skulle KI-grupperna kunna skapa ändamålsenliga åtgärder för att stödja och öka motståndskraften hos sina ekosystem, dvs. sina partner och stödmottagare och bortom sina befintliga grupper. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtgärder som syftar till att öka resiliensen hos mikroföretag, små och medelstora företag och uppstartsföretag, liksom bland studenter, forskare, företagare och anställda som har drabbats särskilt hårt av covid-19-krisen.

KI-grupperna uppmanas också att utnyttja synergier med andra unionsinitiativ och partnerskap i syfte att stödja Europas starka innovationsekosystem.

När KI-grupperna anpassar sig till den nya situationen får de använda sig av innovativa samarbetsverktyg, instrument och informations- och stödtjänster för att säkerställa samarbete och samverkan inom sina grupper.

EIT, som strävar efter synergier med andra unionsprogram och unionsbyråer, får föreslå initiativ som bygger på integrering av kunskapstriangeln i syfte att stödja innovationsekosystem i unionen. I detta syfte får EIT främja nya KI-gruppöverskridande verksamheter för att hantera utmaningar som uppstår till följd av covid-19-krisen.

5.   RESURSER

5.1   Budgetbehov

EIT:s budgetbehov under perioden 2021–2027 är 2 965 000 000 EUR, och kan delas in i tre huvudkomponenter: 1) utgifter för de åtta befintliga KI-grupperna (med beaktande av att partnerskapsavtalen för tre av dem kommer att löpa ut senast 2024) och inrättandet av två nya KI-grupper (en 2022 eller 2023 och en andra 2026), 2) EIT:s administrativa utgifter och 3) utgifter för utarbetande, övervakning, kontroll, revision, utvärdering och andra verksamheter och utgifter som är nödvändiga för att förvalta och genomföra EIT:s verksamhet samt för att utvärdera om dess mål har uppnåtts i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EU) 2021/695.

Cirka 2 854 000 000 EUR (96 % av EIT:s totala budget) har avsatts för att finansiera befintliga och nya KI-grupper, varav

| a) | minst 10 % och högst 15 % ska avsättas för RIS, |
| --- | --- |

a)

minst 10 % och högst 15 % ska avsättas för RIS,

| b) | högst 7 % ska avsättas för KI-gruppöverskridande verksamheter, inbegripet stöd till KI-grupper för vilka partnerskapsavtalen har löpt ut eller upphört att gälla, |
| --- | --- |

b)

högst 7 % ska avsättas för KI-gruppöverskridande verksamheter, inbegripet stöd till KI-grupper för vilka partnerskapsavtalen har löpt ut eller upphört att gälla,

| c) | högst 3 % ska avsättas för ett treårigt pilotinitiativ för högre utbildning. |
| --- | --- |

c)

högst 3 % ska avsättas för ett treårigt pilotinitiativ för högre utbildning.

Genom införandet av en gradvis minskande EIT-finansieringssats förväntas KI-grupperna säkra ytterligare 1 500 000 000 EUR från andra offentliga och privata källor. Budgeten för inrättandet av två nya KI-grupper (en som ska införas så snart som möjligt under 2022 eller 2023 och en andra som ska införas 2026) kommer att ligga på cirka 300 000 000 EUR. Om budgetmedel utöver EIT:s budgetmedel blir tillgängliga får EIT inrätta ytterligare KI-grupper.

EIT ska fortsätta att vara en smidig och dynamisk organisation. De administrativa kostnaderna för EIT, där nödvändiga utgifter för personal, administration, infrastruktur och drift ingår, ska i genomsnitt inte överstiga 3 % av EIT:s budget. Ungern täcker en del av de administrativa kostnaderna genom att tillhandahålla kostnadsfria kontorsutrymmen fram till slutet av 2029. Stora insatser ska därför göras i det syftet för att minska KI-gruppernas administrativa kostnader, som under alla omständigheter ska hållas på lägsta rimliga nivå.

5.2   Inverkan (övervakning och utvärdering)

Mätningen av EIT:s inverkan väntas förbättras kontinuerligt under nästa programperiod med beaktande av tidigare lärdomar och erfarenheter samt behovet av att samordna praxis med Horisont Europas praxis. EIT ska tillämpa en ram för utvärdering, rapportering och övervakning i enlighet med artiklarna 10, 11 och 20 i förordning (EU) 2021/819 som säkerställer överensstämmelsen med den övergripande strategi som fastställts för Horisont Europa och samtidigt skapar utrymme för flexibilitet. Framför allt ska återkopplingen mellan kommissionen, EIT och KI-grupperna förbättras för att målen ska uppfyllas på ett konsekvent, enhetligt och effektivt sätt.

5.2.1   Rapportering och övervakning

EIT ska förbättra sitt nuvarande övervakningssystem och införa en rapporterings- och övervakningsram som omfattar centrala resultatindikatorer som är anpassade till Horisont Europas effektkedjeindikatorer. Rapporteringen och övervakningen av KI-gruppernas verksamhetsresultat, inbegripet deras administrativa utgifter och resultaten därav, är en av EIT:s huvuduppgifter och ska genomföras i samarbete med Horisont Europas gemensamma företagstjänster inom kommissionen. Rapporterings- och övervakningssystemet för KI-grupperna ska integreras i Horisont Europas övergripande övervakningssystem, framför allt med hjälp av gemensamma datamodeller och gemensam datainsamling som lagras i Horisont Europas databas. Kommissionen ska delta i den gemensamma utformningen av alla relevanta indikatorer och verktyg för utvärdering och övervakning som utarbetas eller tillämpas av EIT för att säkerställa enhetlighet med Horisont Europas övergripande övervakningssystem, inbegripet effektkedjeindikatorerna, kriterierna för de europeiska partnerskapen och den strategiska planeringsprocessen. Styrelsen ska upprätta förfaranden för kontinuerlig övervakning samt förfaranden för interimsöversyner och omfattande bedömningar, inbegripet en bra uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer och deras relaterade referensnivå och mål. EIT ska dessutom ta hänsyn till införandet av metoden för innovationsradar i Horisont Europa och undersöka hur KI-grupperna kan dra nytta av innovationsradar för att förbättra övervakningsverksamheten.

KI-gruppernas fleråriga verksamhetsplanering och fördelningen av EIT:s resultatbaserade finansiering av KI-gruppernas verksamheter samt utarbetandet av partnerskapsavtalen och bidragsavtalen med KI-grupperna som stödmottagare ska bygga på resultaten av denna övervakning. Dessutom väntas resultaten av övervakningen av KI-grupperna bidra till den strategiska samordningen av de europeiska partnerskapen.

EIT:s verksamheter, inbegripet de som förvaltas genom KI-grupperna, förväntas medföra

| 1. | en teknisk, ekonomisk och innovationsfrämjande effekt genom att främja nyföretagandet och företagens tillväxt, såväl som skapandet av nya innovativa lösningar för hanteringen av globala utmaningar, samt genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen och mobilisera ytterligare offentliga och privata investeringar, |
| --- | --- |

1.

en teknisk, ekonomisk och innovationsfrämjande effekt genom att främja nyföretagandet och företagens tillväxt, såväl som skapandet av nya innovativa lösningar för hanteringen av globala utmaningar, samt genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen och mobilisera ytterligare offentliga och privata investeringar,

| 2. | en vetenskaplig och utbildningsfrämjande effekt genom att stärka humankapitalet inom forskning och innovation, förbättra innovations- och entreprenörskompetensen både på individuell och organisatorisk nivå och främja skapandet och spridningen av kunskap och innovation på ett öppet sätt i samhället, |
| --- | --- |

2.

en vetenskaplig och utbildningsfrämjande effekt genom att stärka humankapitalet inom forskning och innovation, förbättra innovations- och entreprenörskompetensen både på individuell och organisatorisk nivå och främja skapandet och spridningen av kunskap och innovation på ett öppet sätt i samhället,

| 3. | samhälleliga effekter, inbegripet en effekt av att systemlösningar genomförs inom och utanför EIT-gruppen, bland annat genom KI-gruppöverskridande verksamheter, genom att hantera unionspolitiska prioriteringar inom områdena för klimatförändringar (såsom begränsning, anpassning och motståndskraft), energi, råvaror, hälsa, tillverkning med högre förädlingsvärde, digitalisering, rörlighet i städer, livsmedel, kultur och kreativitet, eller vatten, genom innovativa lösningar och samverkan med medborgarna och slutanvändarna samt genom att stärka utnyttjandet av innovativa lösningar i dessa delar av samhället, |
| --- | --- |

3.

samhälleliga effekter, inbegripet en effekt av att systemlösningar genomförs inom och utanför EIT-gruppen, bland annat genom KI-gruppöverskridande verksamheter, genom att hantera unionspolitiska prioriteringar inom områdena för klimatförändringar (såsom begränsning, anpassning och motståndskraft), energi, råvaror, hälsa, tillverkning med högre förädlingsvärde, digitalisering, rörlighet i städer, livsmedel, kultur och kreativitet, eller vatten, genom innovativa lösningar och samverkan med medborgarna och slutanvändarna samt genom att stärka utnyttjandet av innovativa lösningar i dessa delar av samhället,

EIT ska säkerställa utarbetandet av särskilda samhällsindikatorer i KI-gruppernas verksamhetsområden och ska regelbundet övervaka dem i linje med Horisont Europas ram för samhälleliga effekter.

De effekter som avses i tredje stycket ska mätas, bland annat, i enlighet med de effektkedjeindikatorer som anges i bilaga V till förordning (EU) 2021/695.

Ytterligare indikatorer, däribland indikatorer för samhälleliga effekter inom KI-gruppernas verksamhetsområden, ska utarbetas av EIT tillsammans med kommissionen i linje med utarbetandet av Horisont Europas ram för indikatorer och ska återspegla den övergripande strategin för de europeiska partnerskapens bidrag till vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter. Anpassningen av effektindikatorerna till Horisont Europa syftar till att övervaka framstegen mot EIT:s mål över tid och säkerställa en jämförande evidensbas för resultat och effekter som genereras av KI-grupperna i förhållande till Horisont Europa. EIT ska dessutom säkerställa att övervakningssystemet fångar upp framsteg i förhållande till verksamheter som är specifika för KI-gruppens modell, däribland integrering av kunskapstriangeln och utveckling av entreprenörskompetens. Indikatorerna för EIT:s utbildningsrelaterade verksamheter (inbegripet de som ska stärka lärosätenas kapacitet) ska exempelvis användas för att övervaka

| 1. | humankapitalets kompetensutveckling och lärosätenas deltagande och förbättring av sin kapacitet (kort sikt), |
| --- | --- |

1.

humankapitalets kompetensutveckling och lärosätenas deltagande och förbättring av sin kapacitet (kort sikt),

| 2. | karriär och lärosätenas roll och arbete i de lokala innovationsekosystemen (medellång sikt), och |
| --- | --- |

2.

karriär och lärosätenas roll och arbete i de lokala innovationsekosystemen (medellång sikt), och

| 3. | arbetsvillkor och lärosätenas roll och arbete i de lokala innovationsekosystemen (lång sikt). |
| --- | --- |

3.

arbetsvillkor och lärosätenas roll och arbete i de lokala innovationsekosystemen (lång sikt).

Den kontinuerliga övervakningen av KI-grupperna ska utföras på ett effektivt sätt och omfatta bland annat följande:

| 1. | Framstegen mot ekonomisk hållbarhet, särskilt genom att mobilisera nya investeringskällor. |
| --- | --- |

1.

Framstegen mot ekonomisk hållbarhet, särskilt genom att mobilisera nya investeringskällor.

| 2. | Framstegen mot en alleuropeisk täckning och öppenhet samt en transparent styrning. |
| --- | --- |

2.

Framstegen mot en alleuropeisk täckning och öppenhet samt en transparent styrning.

| 3. | Effektiviteten när det gäller företagsacceleration (dvs. att skapa och stödja satsningar med hög tillväxt). |
| --- | --- |

3.

Effektiviteten när det gäller företagsacceleration (dvs. att skapa och stödja satsningar med hög tillväxt).

| 4. | Varje KI-grupps kostnader för administration och förvaltning. |
| --- | --- |

4.

Varje KI-grupps kostnader för administration och förvaltning.

| 5. | Verksamheterna vid samlokaliseringscentrum samt vid RIS-knutpunkter och RIS-enheter och deras integrering i de lokala innovationsekosystemen. |
| --- | --- |

5.

Verksamheterna vid samlokaliseringscentrum samt vid RIS-knutpunkter och RIS-enheter och deras integrering i de lokala innovationsekosystemen.

| 6. | Genomförandet av utbildningsverksamheter, inbegripet utökad användning av EIT-märkningen. |
| --- | --- |

6.

Genomförandet av utbildningsverksamheter, inbegripet utökad användning av EIT-märkningen.

Följande tabell innehåller en icke uttömmande förteckning över centrala resultatindikatorer och mål som EIT väntas övervaka under perioden 2021–2027. Dessa indikatorer utgör de viktigaste riktlinjerna för övervakningen av framstegen mot EIT:s viktigaste mål för 2021–2027, däribland att främja innovation och entreprenörskap genom bättre utbildning, att öka sin regionala och lokala genomslagskraft och öppenhet gentemot möjliga partner och berörda parter, att säkerställa balans mellan intäkter och kostnader, att inrätta nya samlokaliseringscentrum samt att skapa efterfrågan på innovativa lösningar på globala utmaningar.

| EIT:s förvaltningsindikatorer | Mål 2023
  (referensnivå 2020) | Mål 2027
  (referensnivå 2020) |
| --- | --- | --- |
| Antal enheter/organisationer som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter | Ökning med 20 % | Ökning med 50 % |
| Antalet innovationer (produkter och tjänster) som lanseras på marknaden | 1 500 | 4 000 |
| Lärosäten som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter | 285 | 680 |
| Antal studenter som deltar i EIT:s och KI-gruppernas utbildningsverksamheter | 8 500 | 25 500 |
| Antal uppstartsföretag som får stöd | 300 | 700 |
| KI-gruppernas finansiering | 700 000 000  EUR | 1 500 000 000  EUR |
| Antal enheter/organisationer som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter från regioner utanför området för KI-gruppernas samlokaliseringscentrum | Ökning med 50 % | Ökning med 100 % |

EIT:s förvaltningsindikatorer

Mål 2023

(referensnivå 2020)

Mål 2027

(referensnivå 2020)

Antal enheter/organisationer som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter

Ökning med 20 %

Ökning med 50 %

Antalet innovationer (produkter och tjänster) som lanseras på marknaden

1 500

4 000

Lärosäten som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter

285

680

Antal studenter som deltar i EIT:s och KI-gruppernas utbildningsverksamheter

8 500

25 500

Antal uppstartsföretag som får stöd

300

700

KI-gruppernas finansiering

700 000 000  EUR

1 500 000 000  EUR

Antal enheter/organisationer som deltar i EIT:s och KI-gruppernas verksamheter från regioner utanför området för KI-gruppernas samlokaliseringscentrum

Ökning med 50 %

Ökning med 100 %

För att förbättra öppenheten och transparensen ska EIT säkerställa att alla projektuppgifter som samlas in genom institutets interna övervakningssystem, inbegripet resultaten från KI-grupperna, är helt tillgängliga och integrerade i det övergripande datahanteringssystemet i Horisont Europa. EIT ska säkerställa att detaljerad information som härrör från institutets övervaknings- och utvärderingsprocess görs tillgänglig inom rimlig tid i Horisont Europas databas. Dessutom ska EIT säkerställa en särskild rapportering av kvantitativa och kvalitativa effekter, bland annat vad gäller åtagande och faktiskt tillhandahållande av finansiella bidrag.

5.2.2   Utvärdering, interimsöversyn och omfattande bedömning

De regelbundna oberoende utvärderingarna av EIT:s verksamheter, inbegripet de som hanteras genom KI-grupperna, ska utföras av kommissionen i enlighet med förordningarna (EU) 2021/819 och (EU) 2021/695.

I enlighet med artikel 20 i förordning (EU) 2021/819 ska interimsutvärderingen inkludera en bedömning av bland annat resultaten och effekterna av pilotinitiativet för högre utbildning, ändamålsenligheten i KI-gruppernas strategier för ekonomisk hållbarhet, effekterna av RIS-verksamheter och samarbetet mellan EIT och genomförandeorganen inom tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa. I detta avseende ska EIT:s utvärderingar särskilt syfta till att bedöma ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, samstämmigheten och mervärdet för unionen av EIT:s verksamheter, även genom KI-grupperna. De ska genomföras av kommissionen med hjälp av oberoende externa experter och ska bidra till de utvärderingar av Horisont Europa som kommissionen genomför, även inom ramen för en systembedömning av tredje pelaren, Innovativa Europa i Horisont Europa, särskilt avseende den gemensamma kontaktpunkten för innovation.

Varje KI-grupp ska genomgå en omfattande bedömning utförd av EIT under överinseende av styrelsen och med stöd av oberoende externa experter före utgången av partnerskapsavtalets sjuårsperiod samt en slutlig översyn före periodens utgång. En omfattande bedömning ska ligga till grund för styrelsens beslut om huruvida partnerskapsavtalet ska förlängas efter de första sju åren, medan den slutliga översynen ska användas som grund för förhandlingarna om ett eventuellt samarbetsavtal. När dessa utvärderingar genomförs i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EU) 2021/819 ska styrelsen beakta de kriterier för genomförande, övervakning och utvärdering av de europeiska partnerskapen som fastställs i förordning (EU) 2021/695 samt huruvida KI-gruppen har uppnått sina mål och hur väl den är samordnad med andra relevanta initiativ för forskning och innovation, liksom den uppnådda graden av ekonomisk hållbarhet, KI-gruppens förmåga att säkerställa öppenhet för nya medlemmar, transparensen i styrningen, dess förmåga att locka till sig nya medlemmar – inom gränsen för det unionsbidrag som avses i artikel 21 i förordning (EU) 2021/819 – och dess mervärde och relevans för unionen med avseende på EIT:s mål.

Dessutom ska EIT, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/819 och under överinseende av styrelsen, genomföra interimsöversyner av KI-gruppernas resultat och verksamheter under de tre första åren av partnerskapsavtalen (dvs. KI-gruppernas uppstartsfas) och, i tillämpliga fall, de tre år som följer efter avtalens förlängning (dvs. mognadsfasen). Dessa översyner ska baseras på EIT:s kontinuerliga övervakning. De ska hjälpa styrelsen att få tidiga indikationer på hur KI-grupperna presterar i förhållande till sina strategier och mål samt hur väl de efterlever styrelsens indikationer.

I enlighet med artikel 11.6 i förordning (EU) 2021/819 ska styrelsen, ifall den kontinuerliga övervakningen, interimsöversynen eller den omfattande bedömningen av en KI-grupp visar på otillräckliga framsteg inom områden som avses i artikel 10 i den förordningen eller avsaknad av mervärde för unionen, vidta lämpliga korrigerande åtgärder. De korrigerande åtgärderna får bestå av minskade, ändrade eller indragna ekonomiska bidrag från EIT eller uppsägning av ett partnerskapsavtal samt bindande rekommendationer med avseende på KI-gruppens verksamhet eller förslag till anpassningar av dess genomförande- och verksamhetsmodeller.

Resultaten av dessa interimsöversyner och utvärderingar ska offentliggöras, meddelas Europaparlamentet och rådet och rapporteras till den strategiska samordningen av de europeiska partnerskapen.

Tillägg 1

Faktablad om KI-gruppen för kulturella och kreativa sektorer och näringar

I.   Utmaningen

En KI-grupp för kulturella och kreativa sektorer och näringar (26) kan bidra med en övergripande lösning på en rad olika utmaningar som är av permanent karaktär och kan bemötas genom utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamheter. Dessa utmaningar kan delas in i fyra pelare:

| 1. | Europas kreativitet, kulturella och språkliga mångfald. |
| --- | --- |

1.

Europas kreativitet, kulturella och språkliga mångfald.

| 2. | Europas identitet och sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

Europas identitet och sammanhållning.

| 3. | Europas sysselsättning, ekonomiska återhämtningsförmåga och smarta tillväxt. |
| --- | --- |

3.

Europas sysselsättning, ekonomiska återhämtningsförmåga och smarta tillväxt.

| 4. | Europa som global aktör. |
| --- | --- |

4.

Europa som global aktör.

Europas kreativitet och mångfald är beroende av motståndskraftiga och robusta kulturella och kreativa sektorer och näringar. Dessa sektorer står emellertid inför ett antal utmaningar till följd av den ökande konkurrensen från globala aktörer och den digitala omställningen.

| — | Producenter, kreatörer, distributörer, programföretag, biografer, teatrar och alla typer av kulturella organisationer och företag måste vara innovativa för att locka ny publik och växa samt utveckla nya processer, tjänster, innehåll och rutiner som ger ett samhällsvärde. |
| --- | --- |

—

Producenter, kreatörer, distributörer, programföretag, biografer, teatrar och alla typer av kulturella organisationer och företag måste vara innovativa för att locka ny publik och växa samt utveckla nya processer, tjänster, innehåll och rutiner som ger ett samhällsvärde.

| — | Bristen på entreprenörskap och övergripande kompetens inom de kulturella och kreativa sektorerna (27) gäller både framväxande undersektorer och mycket mogna sektorer som genomgår en djupgående digitalisering. Denna kompetens behövs för innovation och är helt avgörande med tanke på de förändringar som sker på arbetsmarknaden inom sektorn. |
| --- | --- |

—

Bristen på entreprenörskap och övergripande kompetens inom de kulturella och kreativa sektorerna (27) gäller både framväxande undersektorer och mycket mogna sektorer som genomgår en djupgående digitalisering. Denna kompetens behövs för innovation och är helt avgörande med tanke på de förändringar som sker på arbetsmarknaden inom sektorn.

| — | Kulturarvet är tveklöst ett uttryck för kulturell identitet, en kollektiv nyttighet och en viktig innovationskälla som ger god avkastning på investeringarna och betydande ekonomiska intäkter, men dess potential är fortfarande till stor del outnyttjad. Eftersom kulturarvet är en katalysator för hållbar, kulturarvsstyrd regenerering och en viktig drivkraft för utbildning och livslångt lärande som främjar samarbete och social sammanhållning skulle en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna betyda mycket för det. |
| --- | --- |

—

Kulturarvet är tveklöst ett uttryck för kulturell identitet, en kollektiv nyttighet och en viktig innovationskälla som ger god avkastning på investeringarna och betydande ekonomiska intäkter, men dess potential är fortfarande till stor del outnyttjad. Eftersom kulturarvet är en katalysator för hållbar, kulturarvsstyrd regenerering och en viktig drivkraft för utbildning och livslångt lärande som främjar samarbete och social sammanhållning skulle en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna betyda mycket för det.

De samhälleliga utmaningar som rör Europas identitet och sammanhållning kan generellt beskrivas utifrån bristen på ”broar” som kopplar samman olika delar av samhället och olika territorier. Utmaningarna omfattar frågor som rör social utestängning, behovet att bygga tätare länkar mellan kulturer, skydda den språkliga mångfalden, inbegripet minoritetsspråken och utveckla en känsla av gemenskap baserad på vår kulturella mångfald och vårt gemensamma arv, som skulle kunna bemötas genom ett mer inkluderande och tillgängligt samhällsdeltagande, innovationer inom design, arkitektur och utnyttjandet av det offentliga rummet samt kulturledd samhällsinnovation. Utmaningarna gäller främst följande aspekter:

| — | Det finns ett alltför begränsat samarbete forskarna sinsemellan, mellan forskarna och näringslivet och mellan organisationerna i den offentliga sektorn och tredje sektorn och en otillräcklig samordning och onödigt dubbelarbete mellan insatserna för forskning och utveckling och utbytet av metoder, resultat och bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Det finns ett alltför begränsat samarbete forskarna sinsemellan, mellan forskarna och näringslivet och mellan organisationerna i den offentliga sektorn och tredje sektorn och en otillräcklig samordning och onödigt dubbelarbete mellan insatserna för forskning och utveckling och utbytet av metoder, resultat och bästa praxis.

| — | Integrationen av kreativa kluster och centrum för innovation är otillräcklig. |
| --- | --- |

—

Integrationen av kreativa kluster och centrum för innovation är otillräcklig.

| — | En betydande andel av de regionala prioriteringarna för smart specialisering i Europa ser på kultur ur andra synvinklar (såsom kulturarv, kreativa näringar och konst). |
| --- | --- |

—

En betydande andel av de regionala prioriteringarna för smart specialisering i Europa ser på kultur ur andra synvinklar (såsom kulturarv, kreativa näringar och konst).

| — | Med tanke på kulturens och kreativitetens viktiga roll för städernas och regionernas ekonomiska och sociala utveckling och deras förmåga att bidra till att utjämna skillnaderna i olika delar av Europa har en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna stor potential. |
| --- | --- |

—

Med tanke på kulturens och kreativitetens viktiga roll för städernas och regionernas ekonomiska och sociala utveckling och deras förmåga att bidra till att utjämna skillnaderna i olika delar av Europa har en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna stor potential.

De nuvarande utmaningarna för Europas sysselsättning, ekonomiska resiliens och smarta tillväxt omfattar samhällsekonomiska frågor som bekämpande av arbetslöshet (särskilt ungdomsarbetslöshet), förbättrad kompetens och arbetsmiljö och hantering av global konkurrens.

| — | Koncentrationen på marknaden är hög: år 2013 genererades cirka 50 % av unionens totala omsättning och mervärdet i Storbritannien, Tyskland och Frankrike. |
| --- | --- |

—

Koncentrationen på marknaden är hög: år 2013 genererades cirka 50 % av unionens totala omsättning och mervärdet i Storbritannien, Tyskland och Frankrike.

| — | Globalisering, digitalisering och teknisk innovation har stor inverkan på de europeiska näringarna. Denna utveckling har förändrat hur artisterna producerar och distribuerar sina verk och hur de samspelar med sin publik och även medfört förändringar i de traditionella affärsmodellerna inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, och de har i grunden förändrat konsumenternas förväntningar och beteende. Utöver detta har de icke-europeiska innehållsproduktionsföretagens allt större inflytande haft en enorm inverkan på den traditionella värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Globalisering, digitalisering och teknisk innovation har stor inverkan på de europeiska näringarna. Denna utveckling har förändrat hur artisterna producerar och distribuerar sina verk och hur de samspelar med sin publik och även medfört förändringar i de traditionella affärsmodellerna inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, och de har i grunden förändrat konsumenternas förväntningar och beteende. Utöver detta har de icke-europeiska innehållsproduktionsföretagens allt större inflytande haft en enorm inverkan på den traditionella värdekedjan.

| — | Det är ofta svårt för kreativa, kulturella och konstnärliga produktioner att skapa lönsamhet för sina produkter, vilket leder till en mycket osäker arbetssituation inom dessa sektorer. Man måste hitta nya innovativa sätt att stödja mikroföretag och små och medelstora kreativa och kulturella organisationer och företag. |
| --- | --- |

—

Det är ofta svårt för kreativa, kulturella och konstnärliga produktioner att skapa lönsamhet för sina produkter, vilket leder till en mycket osäker arbetssituation inom dessa sektorer. Man måste hitta nya innovativa sätt att stödja mikroföretag och små och medelstora kreativa och kulturella organisationer och företag.

Europas roll som global aktör innefattar behovet av att öka spridningen av europeiskt kulturellt innehåll. Europa måste behålla sin konkurrenskraft i den globala kapplöpningen mot skapandet av nya digitala tekniker (såsom artificiell intelligens, sakernas internet och blockkedjeteknik), och inom detta område fyller de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna en viktig funktion sett till innehåll, produkter och tjänster. Globalt sett kan kulturella och kreativa sektorer och näringar (såsom design och arkitektur) bidra aktivt till en hållbar utveckling och driva på grön innovation, medan kulturellt innehåll (litteratur, film och konst) utöver sitt egenvärde kan öka medvetenheten om ekologiska problem och informera den allmänna opinionen.

II.   Relevans och inverkan

En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna kommer med sitt holistiska och integrerade tillvägagångssätt att bidra till hanteringen av alla utmaningar som anges i avsnitt I. Eftersom den skulle täcka nästan alla delar av våra liv, vårt samhälle och vår ekonomi kommer den KI-gruppen sannolikt att ha stor relevans för de ekonomiska och samhälleliga effekterna och skapandet av strategiska möjligheter för ekonomisk, teknisk och social innovation. Den kommer sannolikt också ha stor betydelse för konsthögskolornas möjligheter att spela en mer aktiv roll i utvecklingen av hybridkompetens och ett entreprenörstänkande som bättre tillgodoser näringslivets behov.

Kulturbaserade och kreativitetsdrivna innovationer stärker Europas konkurrenskraft antingen direkt genom att skapa nya företag och arbetstillfällen eller indirekt genom att skapa sektorsöverskridande fördelar för den bredare ekonomin, förbättra livskvaliteten och öka Europas attraktionskraft. Kulturella och kreativa sektorer (såsom kulturarv och konst) betraktas allt oftare som nya källor till smart, hållbar och inkluderande tillväxt och sysselsättning. Dessa sektorer sysselsätter redan fler än 12 miljoner personer i unionen, vilket motsvarar över 7,5 % av alla sysselsatta i unionen. Kulturarvet är en nyckelkomponent i de kulturella och kreativa sektorerna och bidrar starkt till de europeiska regionernas, städernas och landsbygdsområdenas attraktionskraft. Det är en drivkraft för att få till stånd investeringar från den privata sektorn, locka till sig talanger, generera företag och skapa direkta och indirekta arbetstillfällen.

Kulturens och kreativitetens bidrag till innovation drivs allt oftare av icke-teknologiska faktorer som kreativitet, design och nya organisationsprocesser eller affärsmodeller. Framför allt har sektorer med tydliga värdekedjor (dvs. musik, konst, design, mode, audiovisuella tjänster, datorspel, och arkitektur) stor innovationskapacitet i ekonomiskt hänseende och kan driva innovation i andra sektorer av ekonomin.

Kultur och deltagande i kulturella verksamheter har en direkt inverkan på medborgarnas välbefinnande och den sociala delaktigheten. De kulturella och kreativa näringarna förstärker samhällsvärdet när det gäller identitet, demokrati och samhällsdeltagande. Kulturen har stor potential att ge européerna en starkare känsla av tillhörighet, där mångfald är en tillgång. Detta är av grundläggande betydelse för att öka samhällets motståndskraft och tillgänglighet, främja samhällelig sammanhållning, bekämpa radikalisering, främja jämställdhet och åtgärda Europas politiska osäkerhet och behov av enighet.

En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna kommer att förstärka nätverksmöjligheterna, samarbetet, det gemensamma skapandet och kunskapsöverföringen mellan utbildning, forskning, näringsliv och organisationer i den offentliga sektorn och tredje sektorn, både inom de kulturella och kreativa sektorerna och med andra sektorer inom samhället och ekonomin. Tanken är att den ska

| — | främja initiativ som styrs både uppifrån och nedifrån på unionsnivå och på nationell och regional nivå; den ska bidra till utarbetandet av de nödvändiga ramvillkoren för skapandet och utökandet av nya satsningar i innovativa ekosystem, |
| --- | --- |

—

främja initiativ som styrs både uppifrån och nedifrån på unionsnivå och på nationell och regional nivå; den ska bidra till utarbetandet av de nödvändiga ramvillkoren för skapandet och utökandet av nya satsningar i innovativa ekosystem,

| — | ge forskare och studenter inom ett stort antal ämnesområden (bland annat konst, humaniora, samhällsvetenskap, tillämpad vetenskap och företagskunskap), såväl som entreprenörer inom de kulturella och kreativa näringarna och andra sektorer, all kunskap och kompetens som de behöver för att kunna bidra med innovativa lösningar och omvandla dem till nya kultur-, samhälls- och affärsmöjligheter, och |
| --- | --- |

—

ge forskare och studenter inom ett stort antal ämnesområden (bland annat konst, humaniora, samhällsvetenskap, tillämpad vetenskap och företagskunskap), såväl som entreprenörer inom de kulturella och kreativa näringarna och andra sektorer, all kunskap och kompetens som de behöver för att kunna bidra med innovativa lösningar och omvandla dem till nya kultur-, samhälls- och affärsmöjligheter, och

| — | möjliggöra ytterligare ömsesidiga utbyten med andra ekonomiska sektorer och industrisektorer och fungera som en accelerator för innovation. |
| --- | --- |

—

möjliggöra ytterligare ömsesidiga utbyten med andra ekonomiska sektorer och industrisektorer och fungera som en accelerator för innovation.

III.   Synergier och komplementaritet med befintliga initiativ

En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna skulle komplettera ett antal andra initiativ, både på unionsnivå och medlemsstatsnivå. De viktigaste synergier som förväntas på unionsnivå anges i detta avsnitt.

En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna förväntas bidra till starka synergier med relevanta politiska initiativ inom ramen för Horisont Europa, i synnerhet inom andra pelaren, Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft samt med klustret Kultur, kreativitet och inkluderande samhällen och dess insatsområden inom kulturarv och demokrati. En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna skulle även kunna ge värdefull övergripande input till olika verksamheter som ska genomföras inom klustret Digitala frågor, industri och rymden, framför allt när det gäller tillverkningsteknik där utvecklingen av nya produkter är starkt beroende av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. Den kan dessutom fungera som ett effektivt komplement till andra delar av Horisont Europa, insatserna inom den befintliga gruppen EIT Digital och de verksamheter som planeras inom andra EU-program, däribland InvestEU-programmet, Erasmus+, programmet Kreativa Europa, programmet för ett digitalt Europa och sammanhållningsfonderna.

Programmet Kreativa Europa kommer att vara mycket relevant för verksamheten inom en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. Programmet Kreativa Europas insatsområden och särskilda ansökningsomgångar återspeglar några av den kulturella och kreativa sektorns utmaningar (såsom kompetens, sysselsättning och affärsmodeller), och syftar till att skapa starka synergier och stark komplementaritet. Inom ramen för programmet InvestEU-programmet, och mot bakgrund av den begränsade tillgången till finansiering inom de kulturella och kreativa sektorerna, förväntas det uppstå synergier med en finansiell mekanism som bidrar till att kulturella och kreativa projekt kan växa genom att den erbjuder försäkringar till finansförmedlare.

Plattformen för industriell modernisering inom strategin för smart specialisering omfattar ett antal strategier för forskning och innovation som inriktas på de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och utforskar nya kopplingar mellan lokala tillgångar, potentiella marknader och samhällsutmaningar genom deltagande av ett stort antal entreprenörer. Framför allt är främjandet av nya partnerskap mellan forskningsorganisationer, företag och offentliga myndigheter en viktig fråga för strategin för smart specialisering, vilket kräver att det upprättas nya plattformar för samarbete.

IV.   Slutsats

En KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har mycket goda förutsättningar att hantera de stora ekonomiska och samhälleliga utmaningar som avses i detta tillägg. Kreativitet är en viktig drivkraft bakom innovation, och en KI-grupp för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har kapacitet att frigöra potentialen i konstnärlig, kulturbaserad kreativitet och att bidra till att stärka Europas konkurrenskraft, hållbarhet, välstånd och smarta tillväxt.

Tillägg 2

Faktablad om KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart

Detta tillägg innehåller en översikt över området sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart vid tidpunkten för utarbetandet av SIP 2021–2027. Innan en KI-grupp för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart inrättas ska kommissionen göra en analys för att återspegla vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska trender och säkerställa följande:

| 1. | Fullständig anpassning till Horisont Europas strategiska planering. |
| --- | --- |

1.

Fullständig anpassning till Horisont Europas strategiska planering.

| 2. | Fullständig anpassning till de kriterier för europeiska partnerskap som anges i bilaga III till förordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

2.

Fullständig anpassning till de kriterier för europeiska partnerskap som anges i bilaga III till förordning (EU) 2021/695.

| 3. | Överensstämmelse med befintliga initiativ på unionsnivå samt nationell och regional nivå, inbegripet europeiska partnerskap och uppdrag. |
| --- | --- |

3.

Överensstämmelse med befintliga initiativ på unionsnivå samt nationell och regional nivå, inbegripet europeiska partnerskap och uppdrag.

I.   Utmaningen

Hav, oceaner och inlandsvatten spelar en central roll för människors liv, hälsa och välbefinnande samt för livsmedelsförsörjningen, kritiska ekosystemtjänster, förnybar energi och andra resurser och för den klimatrelaterade dynamiken och bevarandet av den biologiska mångfalden. Under de senaste 100 åren har överexploateringen och misskötseln av naturresurser utsatt sötvattens- och havsekosystemen för en enorm påfrestning. Att skapa en cirkulär och hållbar blå ekonomi som utvecklas inom ekologiska gränser och som bygger på tillförlitlig tillgång till en godtagbar kvantitet av och kvalitet på vatten samt på sunda och fungerande sötvattensekosystem och marina ekosystem är därför en utmaning. Denna utmaning omfattar huvudsakligen följande: 1) vattenbrist, torka och översvämningar, 2) försämrade marina ekosystem och sötvattensekosystem, 3) den cirkulära och hållbara blå ekonomin.

1.   Vattenbrist, torka och översvämningar

Fortsatta klimatförändringar och överuttag av sötvatten gör att vattenbrist och torka blir allt allvarligare och allt vanligare. Utan innovativa metoder och tekniker för att samla in, förutsäga, förebygga och sprida information och lösningar om säkra vattentäkter, potentiella hot och riskreducering exponeras unionen för allvarliga ekonomiska och sociala skador. Vattenbrist går hand i hand med ökade påfrestningar på land som beror på behovet av att öka produktionen av biomassa och koldioxidbindningen och använda mer vildmark för att uppnå målen för minskade koldioxidutsläpp och biologisk mångfald. Kommissionens konsekvensbedömning (28) visar att en omställning av proteinproduktion till vattenbruk utan utfodring och till integrerat multitrofiskt vattenbruk och akvaponik skulle kunna minska påfrestningarna på marken och sötvattnet.

2.   Försämrade marina ekosystem och sötvattensekosystem

Kust-, havs- och sötvattensekosystemen utsätts för stora påfrestningar från direkt mänsklig verksamhet och allt större klimatförändringar. Skadorna omfattar förlust av biologisk mångfald, utarmning av fiskbestånd, skador på havsbotten, vilka bland annat uppstått till följd av användning av skadliga anordningar som fiskeredskap, blockerande av floder, övergödning och ackumulering av marint skräp, inbegripet en omfattande mängd fiskeredskap och mikroplaster som kastas i haven. Dålig miljöhälsa äventyrar inte bara målen för biologisk mångfald utan skadar också de samhällen och företag som är beroende av rent vatten och sunda ekosystem. Den globala marknaden för varor och tjänster som mäter och minskar denna försämring växer och är mycket konkurrensutsatt. Innovation som kan förbättra, återställa och återvinna havs-, kust- och sötvattenkapital och innovation och förvandla detta till hållbara fiskeredskap och fiskemetoder är avgörande för unionsföretagens konkurrenskraft och för att stödja sysselsättning och tillväxt i hela unionen.

3.   Den cirkulära och hållbara blå ekonomin

Den cirkulära ekonomin skyddar inte bara människors hälsa och resurseffektivitet, utan är också en drivkraft för hållbar tillväxt. Den planerade exceptionella ökningen av havsbaserad vindkraft och annan innovativ havsenergiteknik – som inte får undergräva miljöskyddet – erbjuder möjligheter till såväl ökad biologisk mångfald (t.ex. konstgjorda rev och ostronbankar) som nya verksamheter som utnyttjar utrymmet och förnybar el såsom vattenbruk och vätgaselektrolys. Genom vattenbruk utan utfodring går det att återvinna det överskott av näringsämnen som annars skulle orsaka eutrofiering. Nya mål för utsläppsminskning och förnybara bränslen i sjöfarten kräver innovation inom framdrivning och logistik. Återanvändning av spillvatten förebygger brister som kan förvärras av ett förändrat klimat.

II.   Relevans och inverkan

En KI-grupp för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart – med ett holistiskt och integrerat tillvägagångssätt – kommer att bidra till hanteringen av de utmaningar som avses i avsnitt I. Detta område har en relativt stark kunskapsbas och en stor marknadspotential. Europeiska länder har under de senaste 15 åren producerat fler forskningsrapporter om vattenforskning och vattenteknik än både Amerikas Förenta stater och övriga världen. Dessutom är unionen, tillsammans med Kina och Amerikas Förenta stater, en av de ledande havsekonomierna. Enligt de senaste siffrorna från 2018 sysselsatte de etablerade sektorerna i den blå ekonomin över fem miljoner personer i unionen och hade en omsättning på 750 miljarder EUR och ett bruttoförädlingsvärde på 218 miljarder EUR. Det råder dock en tydlig fragmentering av insatserna och bristande kopplingar mellan utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet. Exempelvis har mindre än 20 % av forsknings- och utvecklingsorganisationerna inom vattenvetenskap ett effektivt samarbete med industrier eller företag.

Nya innovationssektorer (såsom bioteknik och havsbaserad energiproduktion) erbjuder nya marknadsmöjligheter för ny teknik och nya företag och högkvalificerade arbetstillfällen. Dessa sektorer och de mer traditionella havsrelaterade sektorernas tekniska omställning skulle kräva tvärvetenskapliga strategier och nya typer av ämnesöverskridande utbildningar. Universitets- och högskolekurser tenderar särskilt att vara ganska breda, medan sektorerna kräver specifika kunskaper och färdigheter. Dessutom omfattar kursplanerna inom områden som ingenjörsvetenskap, stadsplanering och arkitektur inte i tillräcklig utsträckning frågor som rör ekologi, marinteknik och vattenförvaltning.

Inrättandet av en KI-grupp för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart är tänkt att verkligen bidra till att stärka innovationsekosystemen och stimulera samarbete i hela kunskapstriangeln, i syfte att påskynda införandet av ny teknik och nya metoder och främja utvecklingen av mer hållbara produkter och metoder, särskilt när det gäller fiskeredskap. Inrättandet av en alleuropeisk tvärvetenskaplig gemenskap med partner i kunskapstriangeln skulle bidra till att främja visionen om den blå ekonomin och göra den europeiska havs- och sjöfartsforskningen och -tekniken mer globalt konkurrenskraftig. En sådan grupp skulle bidra till att det på marknaden kom ut innovativa blå vetenskaps- och teknikprojekt med lösningar på brådskande praktiska hållbarhetsutmaningar och bidra till en ”ekosystembaserad blå ekonomi”, inte bara i Europa, utan runt om i världen. En KI-grupp för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart skulle leda till en bättre hantering av människans samverkan med vatten-marina ekosystem som direkt bidrar till en hållbar blå ekonomi som håller sig inom ekologiska gränser, särskilt genom att säkerställa en hållbar förvaltning av marina ekosystem.

III.   Synergier och komplementaritet med befintliga initiativ

KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart ska skapa starkast möjliga synergier med unionens relevanta politiska initiativ samt inom Horisont Europa och interagera på internationell nivå med relevanta FN-initiativ och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 6 Rent vatten och sanitet, mål 11 Hållbara städer och samhällen, mål 13 Klimatåtgärder och mål 14 Hav och marina resurser.

KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart ska anpassas till de prioriteringar som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (29), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (30), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU (31), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (32) och kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007 om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen och internationella åtaganden. KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart ska bidra till prioriteringarna i den europeiska gröna given, särskilt från ”jord till bord-strategin”, ”handlingsplanen för nollföroreningar för luft, vatten och mark”, ”initiativen för ökad kapacitet på och bättre förvaltning av inre vattenvägar” och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030.

Vissa regionala strategier för smart specialisering har identifierat ett antal forsknings- och innovationsstrategier som är inriktade på de marina och akvatiska näringarna och undersöker nya kopplingar mellan lokala tillgångar, potentiella marknader och samhällsutmaningar genom deltagande av ett stort antal entreprenörer.

Stark komplementaritet med Horisont Europas olika delar ska säkerställas och dubbelarbete bör undvikas, i synnerhet med

| 1. | det eventuella uppdraget för ”friska oceaner, hav, kust- och inlandsvatten”, |
| --- | --- |

1.

det eventuella uppdraget för ”friska oceaner, hav, kust- och inlandsvatten”,

| 2. | relevanta europeiska partnerskap, särskilt partnerskapen för ”en klimatneutral, hållbar och produktiv blå ekonomi”, ”för att rädda den biologiska mångfalden i syfte att rädda livet på jorden”, ”Water4All”, ”för en ren energiomställning”, ”för att påskynda en omställning av städer”, ”för livsmedelssystem” och ”för forskning och innovation i Medelhavsområdet” (Horisont 2020), |
| --- | --- |

2.

relevanta europeiska partnerskap, särskilt partnerskapen för ”en klimatneutral, hållbar och produktiv blå ekonomi”, ”för att rädda den biologiska mångfalden i syfte att rädda livet på jorden”, ”Water4All”, ”för en ren energiomställning”, ”för att påskynda en omställning av städer”, ”för livsmedelssystem” och ”för forskning och innovation i Medelhavsområdet” (Horisont 2020),

| 3. | alla kluster inom andra pelaren, Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft, |
| --- | --- |

3.

alla kluster inom andra pelaren, Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft,

| 4. | forskningsinfrastruktur, och |
| --- | --- |

4.

forskningsinfrastruktur, och

| 5. | EIC. |
| --- | --- |

5.

EIC.

Stark komplementaritet med Europeiska investeringsbanken (EIB) och BlueInvest bör också säkerställas för spridning av lovande innovationer och dubbelarbete bör undvikas.

IV.   Slutsats

KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart är bäst lämpad att hantera de stora ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga utmaningar som avses i detta tillägg. Denna KI-grupp behövs i synnerhet för att stärka innovationsekosystemen i hela Europa och för att hantera vattenrelaterade utmaningar, utbilda nästa generations innovatörer och entreprenörer samt ta fram och stödja innovativa lösningar på dessa utmaningar.

KI-gruppen för sektorer och ekosystem inom vatten, hav och sjöfart ska

| 1. | minska fragmenteringen av vatten-, sjö- och havssektorernas innovationslandskap genom att främja skapandet av innovationsekosystem som sammanför aktörer och nätverk inom olika sektorer och områden på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

1.

minska fragmenteringen av vatten-, sjö- och havssektorernas innovationslandskap genom att främja skapandet av innovationsekosystem som sammanför aktörer och nätverk inom olika sektorer och områden på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå,

| 2. | främja en integrerad och tvärvetenskaplig strategi genom samarbete mellan lärosäten, forskningsorganisationer, innovativa företag och organisationer inom den offentliga sektorn och den tredje sektorn i den blå ekonomin i syfte att uppnå unionens mål för grön och digital omställning, |
| --- | --- |

2.

främja en integrerad och tvärvetenskaplig strategi genom samarbete mellan lärosäten, forskningsorganisationer, innovativa företag och organisationer inom den offentliga sektorn och den tredje sektorn i den blå ekonomin i syfte att uppnå unionens mål för grön och digital omställning,

| 3. | koppla samman aktörer och nätverk inom olika sektorer och ämnesområden på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, i synnerhet genom att identifiera den relevanta strategin för smart specialisering och ytterligare regionala strategier som inbegriper sektorerna i den blå ekonomin, |
| --- | --- |

3.

koppla samman aktörer och nätverk inom olika sektorer och ämnesområden på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, i synnerhet genom att identifiera den relevanta strategin för smart specialisering och ytterligare regionala strategier som inbegriper sektorerna i den blå ekonomin,

| 4. | utbilda och utveckla nästa generations innovatörer och entreprenörer i den blå ekonomin genom att ge dem all entreprenörskunskap och teknisk kompetens som de behöver för en hållbar och konkurrenskraftig utveckling, |
| --- | --- |

4.

utbilda och utveckla nästa generations innovatörer och entreprenörer i den blå ekonomin genom att ge dem all entreprenörskunskap och teknisk kompetens som de behöver för en hållbar och konkurrenskraftig utveckling,

| 5. | bidra till att utarbeta lämpliga ramvillkor för att omsätta idéer i nya tekniska framsteg och sociala innovationer och sprida dem på marknaden för att förbättra livskvaliteten till gagn för unionsmedborgarna, |
| --- | --- |

5.

bidra till att utarbeta lämpliga ramvillkor för att omsätta idéer i nya tekniska framsteg och sociala innovationer och sprida dem på marknaden för att förbättra livskvaliteten till gagn för unionsmedborgarna,

| 6. | skapa synergier med andra europeiska partnerskap, uppdrag, EIC, EIB och BlueInvest för att skala upp innovationerna, göra det möjligt för andra sektorer att blomstra på ett hållbart sätt och öka marknadsgenomslaget och samhällets acceptans för innovativa lösningar, och |
| --- | --- |

6.

skapa synergier med andra europeiska partnerskap, uppdrag, EIC, EIB och BlueInvest för att skala upp innovationerna, göra det möjligt för andra sektorer att blomstra på ett hållbart sätt och öka marknadsgenomslaget och samhällets acceptans för innovativa lösningar, och

| 7. | stärka unionens ställning som global aktör inom havsvetenskap, förvaltning av inlandsvatten samt skydd och återställande av ekosystem. |
| --- | --- |

7.

stärka unionens ställning som global aktör inom havsvetenskap, förvaltning av inlandsvatten samt skydd och återställande av ekosystem.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1).

1

(2)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

2

(3)  Enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2021/819.

3

(4)  Enligt definitionen i artikel 2.3 i förordning (EU) 2021/819.

4

(5)  Enligt definitionen i artikel 2.16 i förordning (EU) 2021/819.

5

(6)  Enligt definitionen i artikel 2.7 i förordning (EU) 2021/819.

6

(7)  Enligt definitionen i artikel 2.6 i förordning (EU) 2021/819.

7

(8)  Enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EU) 2021/819 och avsnitt 3.2 i denna bilaga.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

9

(10)  Enligt definitionen i artikel 2.4 i förordning (EU) 2021/819.

10

(11)  Enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2021/695.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

12

(13)  Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU (EUT LI 167, 12.5.2021, s. 1).

13

(14)  Enligt definitionen i artikel 2.8 i förordning (EU) 2021/819.

14

(15)  Enligt definitionen i artikel 2.14 i förordning (EU) 2021/819.

15

(16)  HEInnovate är en politisk ram som utarbetats av Europeiska kommissionen och OECD. HEInnovate erbjuder lärosäten metoder för att identifiera områden där innovationskapaciteten bör utvecklas och för att utforma relevanta strategier och åtgärder i syfte att uppnå de önskade effekterna. HEInnovate bygger på välgrundade metodologiska bevis inom åtta utvecklingsområden: Ledarskap och styrning. Digitalisering. Organisationskapacitet. Entreprenörsinriktad utbildning. Förberedelse och stöd till entreprenörer. Kunskapsutbyte. Internationalisering. Mätning av effekter. OECD har publicerat ett antal landrapporter som baseras på HEInnovate, se OECD:s Skills Studies-serie på adressen https://www.oecd-ilibrary.org/education/

16

(17)  Den regionala ramen för konsekvensbedömning av innovation (RIIA) utformades av kommissionen som ett första steg i bedömningen av universitetens innovationseffekter genom utarbetande av fallstudier baserade på mätvärden. Bedömningen av innovationseffekterna, t.ex. genom RIIA-ramen, kan knytas till finansieringsinstrument baserade på innovationsresultat på unionsnivå, nationell eller regional nivå.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

18

(19)  Enligt definitionen i artikel 2.11 i förordning (EU) 2021/819.

19

(20)  Studentnätverket EIT Alumni Community sammanför entreprenörer och förändringsagenter som har deltagit i en utbildning eller ett entreprenörskapsprogram som anordnats av en KI-grupp. Nätverket består av fler än 5 000 medlemmar.

20

(21)  Enligt definitionen i artikel 2.13 i förordning (EU) 2021/819.

21

(22)  Enligt definitionen i artikel 2.15 i förordning (EU) 2021/819.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut nr 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (se sidan 34 i detta nummer av EUT).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, området för växter, djur, livsmedel och foder och europeisk statistik (programmet för den inre marknaden) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 652/2014 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 1).

25

(26)  De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna avser alla sektorer och näringar vars verksamhet bygger på kulturella värden, kulturell mångfald och individuella och/eller kollektiva konstnärliga och andra kreativa uttryck, oavsett om verksamheten är marknadsorienterad eller inte, oavsett vilken typ av struktur som genomför den och oavsett hur strukturen är finansierad. Denna verksamhet omfattar utveckling av färdigheter och talanger med potential att skapa innovation, välstånd och arbetstillfällen genom att skapa socialt och ekonomiskt värde, bland annat från förvaltning av immateriella rättigheter. De verksamheterna avser även utveckling, produktion, skapande, spridning och bevarande av varor och tjänster som förkroppsligar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck samt närliggande funktioner som utbildning och förvaltning. I de kulturella och kreativa sektorerna ingår bland annat arkitektur, arkiv, konst, bibliotek och museer, konsthantverk, audiovisuellt material (bland annat film, tv, programvara, datorspel, multimedia och inspelad musik), materiellt och immateriellt kulturarv, design, kreativitetsdrivna branscher för exklusiva varor och exklusivt mode, festivaler, musik, litteratur, scenkonst (bland annat teater och danskonst), böcker och förlagsverksamhet (tidningar och tidskrifter), radio och bildkonst samt reklam.

26

(27)  Kulturella och kreativa studier vid de europeiska universiteten är främst inriktade på den ”kreativa delen”, och studenterna är inte alltid redo att gå ut på den moderna arbetsmarknaden eftersom de saknar sektorsöverskridande kompetens (inom entreprenörskap, digitalisering och ekonomisk förvaltning). När det gäller lärosäten ligger unionen efter Amerikas Förenta stater inom kommunikation och media (medan unionens universitet uppvisar bättre resultat inom traditionella ämnen som konst och design eller scenkonst).

27

(28)  Konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens meddelande av den 17 september 2020 om höjning av Europas klimatambition för 2030. Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

32

---