# Euroopan unionin L 205/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 205 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta11. kesäkuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 205

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta11. kesäkuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/937, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, rekisteröidyn tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymisestä (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/938, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cerise des coteaux du Ventoux (SMM)) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/939, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuonnissa | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/940, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa | 47 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/941, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, erityisestä menettelystä työajoneuvoiksi sertifioitujen mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen tunnistamiseksi ja korjausten tekemiseksi valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi (
  1
  ) | 77 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/942, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, neuvoston direktiivin 2006/112/EY soveltamista koskevista säännöistä niiden kolmansien maiden luettelon laatimisen osalta, joiden kanssa unioni on tehnyt soveltamisalaltaan neuvoston direktiiviä 2010/24/EU ja neuvoston asetusta (EU) N:o 904/2010 vastaavan keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen | 80 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/937, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, rekisteröidyn tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymisestä (Hamburger Kümmel)

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/938, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cerise des coteaux du Ventoux (SMM))

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/939, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuonnissa

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/940, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa

47

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/941, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, erityisestä menettelystä työajoneuvoiksi sertifioitujen mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen tunnistamiseksi ja korjausten tekemiseksi valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi (
  1
  )

1

77

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/942, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021, neuvoston direktiivin 2006/112/EY soveltamista koskevista säännöistä niiden kolmansien maiden luettelon laatimisen osalta, joiden kanssa unioni on tehnyt soveltamisalaltaan neuvoston direktiiviä 2010/24/EU ja neuvoston asetusta (EU) N:o 904/2010 vastaavan keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/937,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021,

rekisteröidyn tislattua alkoholijuomaa koskevan maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymisestä (Hamburger Kümmel)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio tutki Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) 21 artiklan, yhdessä sen 17 artiklan 5 kohdan kanssa, mukaisesti Saksan 28 päivänä syyskuuta 2017 esittämän hakemuksen, joka koskee asetuksen (EY) N:o 110/2008 nojalla suojattua maantieteellistä merkintää ”Hamburger Kümmel” koskevan teknisen asiakirjan muutoksen hyväksymistä. Tähän muutokseen sisältyy nimen ”Hamburger Kümmel” muuttaminen muotoon ”Hamburger Kümmel” / ”Hamburg’s Kümmel”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio tutki Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) 21 artiklan, yhdessä sen 17 artiklan 5 kohdan kanssa, mukaisesti Saksan 28 päivänä syyskuuta 2017 esittämän hakemuksen, joka koskee asetuksen (EY) N:o 110/2008 nojalla suojattua maantieteellistä merkintää ”Hamburger Kümmel” koskevan teknisen asiakirjan muutoksen hyväksymistä. Tähän muutokseen sisältyy nimen ”Hamburger Kümmel” muuttaminen muotoon ”Hamburger Kümmel” / ”Hamburg’s Kümmel”.

| (2) | Asetus (EU) 2019/787, joka korvaa asetuksen (EY) N:o 110/2008, tuli voimaan 25 päivänä toukokuuta 2019. Mainitun asetuksen 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti maantieteellisiä merkintöjä koskeva asetuksen (EY) N:o 110/2008 III luku kumotaan 8 päivästä kesäkuuta 2019. Asetuksen (EU) 2019/787 22 artiklan 2 kohdan nojalla tekniset asiakirjat, jotka on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin ennen 8 päivää kesäkuuta 2019, on katsottava tuote-eritelmiksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetus (EU) 2019/787, joka korvaa asetuksen (EY) N:o 110/2008, tuli voimaan 25 päivänä toukokuuta 2019. Mainitun asetuksen 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti maantieteellisiä merkintöjä koskeva asetuksen (EY) N:o 110/2008 III luku kumotaan 8 päivästä kesäkuuta 2019. Asetuksen (EU) 2019/787 22 artiklan 2 kohdan nojalla tekniset asiakirjat, jotka on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin ennen 8 päivää kesäkuuta 2019, on katsottava tuote-eritelmiksi.

| (3) | Todettuaan hakemuksen asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaiseksi komissio julkaisi muutoshakemuksen mainitun asetuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) asetuksen (EU) 2019/787 50 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(3)

Todettuaan hakemuksen asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaiseksi komissio julkaisi muutoshakemuksen mainitun asetuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) asetuksen (EU) 2019/787 50 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla.

| (4) | Komissiolle ei ole esitetty asetuksen (EU) 2019/787 27 artiklan 1 kohdan mukaisia vastaväitteitä, joten eritelmän muutos olisi hyväksyttävä eritelmän muutoksiin soveltuvin osin sovellettavan mainitun asetuksen 30 artiklan 2 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle ei ole esitetty asetuksen (EU) 2019/787 27 artiklan 1 kohdan mukaisia vastaväitteitä, joten eritelmän muutos olisi hyväksyttävä eritelmän muutoksiin soveltuvin osin sovellettavan mainitun asetuksen 30 artiklan 2 kohdan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Hamburger Kümmel” koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUVL C 46, 9.2.2021, s. 14.

3

---

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/938,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Cerise des coteaux du Ventoux” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan hakemus nimityksen ”Cerise des coteaux du Ventoux” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan hakemus nimityksen ”Cerise des coteaux du Ventoux” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, joten nimitys ”Cerise des coteaux du Ventoux” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, joten nimitys ”Cerise des coteaux du Ventoux” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Cerise des coteaux du Ventoux” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 61, 22.2.2021, s. 27.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/939,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä lokakuuta 2020 vireille Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’, ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta, jäljempänä ’Saudi-Arabia’, jäljempänä yhdessä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan etyleeniglykolin, jäljempänä ’MEG’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä lokakuuta 2020 vireille Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’, ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta, jäljempänä ’Saudi-Arabia’, jäljempänä yhdessä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan etyleeniglykolin, jäljempänä ’MEG’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Defence Committee of European MEG Producers, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 31 päivänä elokuuta 2020. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti MEG:tä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävää näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Defence Committee of European MEG Producers, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 31 päivänä elokuuta 2020. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti MEG:tä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävää näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (3) | Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaan komission olisi kirjattava polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudelta, ellei sillä ole 5 artiklassa tarkoitettuja riittäviä todisteita siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaan komission olisi kirjattava polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudelta, ellei sillä ole 5 artiklassa tarkoitettuja riittäviä todisteita siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan edellytykset eivät täyty.

| (4) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valituksen tekijä ei pyytänyt kirjaamista ja komissio totesi, että d alakohdan edellytykset eivät täyttyneet, koska tuonti ei ollut kasvanut tutkimusajanjakson jälkeen huomattavasti lisää siitä tuonnin tasosta, joka aiheutti vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Eurostatin tietojen mukaan MEG:n tuonnin keskimääräinen kuukausimäärä asianomaisista maista väheni tutkimuksen vireillepanoa seuranneiden viiden kuukauden aikana (marraskuusta 2020 maaliskuuhun 2021) 15 prosenttia verrattuna tuonnin keskimääräiseen kuukausimäärään tutkimusajanjaksolla. Yksitellen tarkasteltuna tämä määrä väheni Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin osalta 30 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta neljä prosenttia. Tuonnin väheneminen liittyi väliaikaisiin häiriöihin, joita koettiin 1) yhdysvaltalaisyrityksissä äärimmäisten sääilmiöiden seurauksena ja 2) unionissa covid-19-pandemian seurauksena heikentyneen kysynnän vuoksi. Näin ollen komissio ei kirjannut tuontia ennakkoilmoituskaudelta. |
| --- | --- |

(4)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valituksen tekijä ei pyytänyt kirjaamista ja komissio totesi, että d alakohdan edellytykset eivät täyttyneet, koska tuonti ei ollut kasvanut tutkimusajanjakson jälkeen huomattavasti lisää siitä tuonnin tasosta, joka aiheutti vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Eurostatin tietojen mukaan MEG:n tuonnin keskimääräinen kuukausimäärä asianomaisista maista väheni tutkimuksen vireillepanoa seuranneiden viiden kuukauden aikana (marraskuusta 2020 maaliskuuhun 2021) 15 prosenttia verrattuna tuonnin keskimääräiseen kuukausimäärään tutkimusajanjaksolla. Yksitellen tarkasteltuna tämä määrä väheni Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin osalta 30 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta neljä prosenttia. Tuonnin väheneminen liittyi väliaikaisiin häiriöihin, joita koettiin 1) yhdysvaltalaisyrityksissä äärimmäisten sääilmiöiden seurauksena ja 2) unionissa covid-19-pandemian seurauksena heikentyneen kysynnän vuoksi. Näin ollen komissio ei kirjannut tuontia ennakkoilmoituskaudelta.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (5) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisten maiden viranomaisille sekä tiedossa olleille tuojille, kauppiaille ja käyttäjille ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(5)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisten maiden viranomaisille sekä tiedossa olleille tuojille, kauppiaille ja käyttäjille ja kehotti niitä osallistumaan.

| (6) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (7) | Saudi Basic Industries Corporationin, jäljempänä ’SABIC’, kanssa järjestettiin kuuleminen, johon osallistuivat myös seuraavat yritykset: Arabian Petrochemical Company, jäljempänä ’Petrokemya’, Eastern Petrochemical Company, jäljempänä ’SHARQ’, Jubail United Petrochemical Company, jäljempänä ’United’, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company, jäljempänä ’Saudi Kayan’, Saudi Yanbu Petrochemical Company, jäljempänä ’Yanpet’, ja Yanbu National Petrochemical Company, jäljempänä ’Yansab’. |
| --- | --- |

(7)

Saudi Basic Industries Corporationin, jäljempänä ’SABIC’, kanssa järjestettiin kuuleminen, johon osallistuivat myös seuraavat yritykset: Arabian Petrochemical Company, jäljempänä ’Petrokemya’, Eastern Petrochemical Company, jäljempänä ’SHARQ’, Jubail United Petrochemical Company, jäljempänä ’United’, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company, jäljempänä ’Saudi Kayan’, Saudi Yanbu Petrochemical Company, jäljempänä ’Yanpet’, ja Yanbu National Petrochemical Company, jäljempänä ’Yansab’.

| (8) | Kuulemisia järjestettiin myös seuraavien yritysten kanssa: Arteco NV, jäljempänä ’Arteco’, Indorama Group, Oxyde Belgium BV, jäljempänä ’Oxyde’, Mitsubishi Corporation, jäljempänä ’Mitsubishi’, The Committee of PET Manufacturers in Europe, jäljempänä ’CPME’, ja HELM AG, jäljempänä ’Helm’. |
| --- | --- |

(8)

Kuulemisia järjestettiin myös seuraavien yritysten kanssa: Arteco NV, jäljempänä ’Arteco’, Indorama Group, Oxyde Belgium BV, jäljempänä ’Oxyde’, Mitsubishi Corporation, jäljempänä ’Mitsubishi’, The Committee of PET Manufacturers in Europe, jäljempänä ’CPME’, ja HELM AG, jäljempänä ’Helm’.

1.3   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (9) | Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia seuraavilta osapuolilta:






  — | Saudi-Arabian edustusto, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia seuraavilta osapuolilta:

—

Saudi-Arabian edustusto,

| — | valituksen tekijä, |
| --- | --- |

—

valituksen tekijä,

| — | ExxonMobil Petroleum & Chemical BV, jäljempänä ’ExxonMobil’, |
| --- | --- |

—

ExxonMobil Petroleum & Chemical BV, jäljempänä ’ExxonMobil’,

| — | SABIC, joka toimitti huomautuksensa yhdessä seuraavien yritysten kanssa: Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet ja Yansab, |
| --- | --- |

—

SABIC, joka toimitti huomautuksensa yhdessä seuraavien yritysten kanssa: Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet ja Yansab,

| — | CPME, |
| --- | --- |

—

CPME,

| — | European Man-Made Fiber Association, jäljempänä ’CIRFS’, |
| --- | --- |

—

European Man-Made Fiber Association, jäljempänä ’CIRFS’,

| — | Mitsubishi, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi,

| — | Helm, |
| --- | --- |

—

Helm,

| — | Oxyde, |
| --- | --- |

—

Oxyde,

| — | Proviron Industries nv, jäljempänä ’Proviron’, ja |
| --- | --- |

—

Proviron Industries nv, jäljempänä ’Proviron’, ja

| — | Arteco. |
| --- | --- |

—

Arteco.

1.3.1   Polkumyyntiä koskevat huomautukset

Polkumyyntiä koskevat huomautukset

| (10) | Polkumyynnin arvioinnin osalta Mitsubishi totesi, että hintaindekseillä on merkittävä rooli siinä, miten MEG:tä myydään unionissa, ja kehotti komissiota tutkimaan, voisiko väitetty polkumyynti johtua tietoisen kaupallisen käytännön sijaan yksinkertaisesti unionin ja muiden kuin unionin indeksien kehityssuuntauksissa ajan mittaan tapahtuneista eroista. Sopimushinnat sovitaan neuvottelemalla alennuksia eri indekseistä, ja sopimusten kesto on tyypillisesti yksi tai kaksi vuotta. Tuottajat, jotka sopivat hinnoista yhden tai kahden vuoden pituisissa sopimuksissa, eivät tiedä, onko niiden unionin ja muiden kuin unionin sopimusten välillä lopulta hintaeroa, ennen kuin sopimus on pantu täytäntöön ja hinnat on määritetty ja maksettu. |
| --- | --- |

(10)

Polkumyynnin arvioinnin osalta Mitsubishi totesi, että hintaindekseillä on merkittävä rooli siinä, miten MEG:tä myydään unionissa, ja kehotti komissiota tutkimaan, voisiko väitetty polkumyynti johtua tietoisen kaupallisen käytännön sijaan yksinkertaisesti unionin ja muiden kuin unionin indeksien kehityssuuntauksissa ajan mittaan tapahtuneista eroista. Sopimushinnat sovitaan neuvottelemalla alennuksia eri indekseistä, ja sopimusten kesto on tyypillisesti yksi tai kaksi vuotta. Tuottajat, jotka sopivat hinnoista yhden tai kahden vuoden pituisissa sopimuksissa, eivät tiedä, onko niiden unionin ja muiden kuin unionin sopimusten välillä lopulta hintaeroa, ennen kuin sopimus on pantu täytäntöön ja hinnat on määritetty ja maksettu.

| (11) | Valituksen tekijä vastasi, että unionin hintaindeksin asemaa liioitellaan ja tulkitaan väärin. Indeksi ilmaisee unionissa tiettynä ajankohtana voimassa olevan hinnan, joka on tulosta siitä, että ostajia ja myyjiä on useita eli tarjonta ja kysyntä ovat tasapainossa. Koska valituksen tehneet unionin tuottajat toimivat ainoastaan myyjäpuolella, ne eivät voi hallita tai ohjailla tätä indeksiä. |
| --- | --- |

(11)

Valituksen tekijä vastasi, että unionin hintaindeksin asemaa liioitellaan ja tulkitaan väärin. Indeksi ilmaisee unionissa tiettynä ajankohtana voimassa olevan hinnan, joka on tulosta siitä, että ostajia ja myyjiä on useita eli tarjonta ja kysyntä ovat tasapainossa. Koska valituksen tehneet unionin tuottajat toimivat ainoastaan myyjäpuolella, ne eivät voi hallita tai ohjailla tätä indeksiä.

| (12) | Valituksen tekijä vastasi muistuttamalla, että polkumyynnin olemassaolo määritetään puhtaasti normaaliarvon ja vientihinnan välisen objektiivisen vertailun perusteella. Polkumyynnin olemassaolon määrittämistä koskevissa säännöissä ei tunneta aikomuksen käsitettä. |
| --- | --- |

(12)

Valituksen tekijä vastasi muistuttamalla, että polkumyynnin olemassaolo määritetään puhtaasti normaaliarvon ja vientihinnan välisen objektiivisen vertailun perusteella. Polkumyynnin olemassaolon määrittämistä koskevissa säännöissä ei tunneta aikomuksen käsitettä.

| (13) | Valituksen tekijän esittämän näytön tarkastelu osoitti, että valitus sisälsi perusasetuksen 2 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti riittävää näyttöä polkumyynnistä unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(13)

Valituksen tekijän esittämän näytön tarkastelu osoitti, että valitus sisälsi perusasetuksen 2 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti riittävää näyttöä polkumyynnistä unionin markkinoilla.

| (14) | Erityisesti valituksen tekijän toimittama vientihintaa ja normaaliarvoa koskeva näyttö on riittävä osoittamaan, että polkumyyntimarginaalit ovat merkittävät. Kuten komission yksiköiden analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävä näyttö. Polkumyyntiä koskevassa komission analyysissa otettiin huomioon tarvittavat oikaisut. Lopputulemana todettiin, että normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun perusteella polkumyyntimarginaalit olivat merkittävät. |
| --- | --- |

(14)

Erityisesti valituksen tekijän toimittama vientihintaa ja normaaliarvoa koskeva näyttö on riittävä osoittamaan, että polkumyyntimarginaalit ovat merkittävät. Kuten komission yksiköiden analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävä näyttö. Polkumyyntiä koskevassa komission analyysissa otettiin huomioon tarvittavat oikaisut. Lopputulemana todettiin, että normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun perusteella polkumyyntimarginaalit olivat merkittävät.

| (15) | Komissio on tässä mielessä valituksen tekijän kanssa samaa mieltä siitä, että aikomus ei ole merkityksellinen seikka edellä kuvatussa lakisääteisessä analyysissa. |
| --- | --- |

(15)

Komissio on tässä mielessä valituksen tekijän kanssa samaa mieltä siitä, että aikomus ei ole merkityksellinen seikka edellä kuvatussa lakisääteisessä analyysissa.

| (16) | Saudi-Arabia huomautti, että valituksen tekijä muodosti Saudi-Arabiassa tuotetun MEG:n normaaliarvon virheellisesti sellaisten kustannustekijöiden perusteella, jotka eivät päde Saudi-Arabiassa, eikä se vertaillut normaaliarvoa ja vientihintaa tasapuolisesti. |
| --- | --- |

(16)

Saudi-Arabia huomautti, että valituksen tekijä muodosti Saudi-Arabiassa tuotetun MEG:n normaaliarvon virheellisesti sellaisten kustannustekijöiden perusteella, jotka eivät päde Saudi-Arabiassa, eikä se vertaillut normaaliarvoa ja vientihintaa tasapuolisesti.

| (17) | Lisäksi Saudi-Arabia huomautti, että valituksen tekijä esitti normaaliarvon muodostamisen yhteydessä virheellisiä tosiseikkoja: i) SABIC ei tuota MEG:tä (MEG:n tuottajat luetellaan valituksessa), ii) SABIC ja Saudi Aramco eivät olleet etuyhteydessä valituksessa tarkastellun ajanjakson aikana, ja iii) Saudi-Arabiassa toimivat MEG:n tuottajat eivät osta etyleeniä Saudi Aramcolta. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi Saudi-Arabia huomautti, että valituksen tekijä esitti normaaliarvon muodostamisen yhteydessä virheellisiä tosiseikkoja: i) SABIC ei tuota MEG:tä (MEG:n tuottajat luetellaan valituksessa), ii) SABIC ja Saudi Aramco eivät olleet etuyhteydessä valituksessa tarkastellun ajanjakson aikana, ja iii) Saudi-Arabiassa toimivat MEG:n tuottajat eivät osta etyleeniä Saudi Aramcolta.

| (18) | Valituksen tekijä ei myöskään pyrkinyt mukauttamaan normaaliarvon muodostamiseen käytettyä etyleenin korvaavaa arvoa, jotta se olisi vastannut Saudi-Arabian todellisia tuotantokustannuksia. |
| --- | --- |

(18)

Valituksen tekijä ei myöskään pyrkinyt mukauttamaan normaaliarvon muodostamiseen käytettyä etyleenin korvaavaa arvoa, jotta se olisi vastannut Saudi-Arabian todellisia tuotantokustannuksia.

| (19) | Lisäksi valituksen tekijä ilmoitti sähkön keskimääräiseksi hinnaksi 6,7 senttiä/kWh, kun taas julkaistu sähkön hinta oli 4,3 senttiä/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi valituksen tekijä ilmoitti sähkön keskimääräiseksi hinnaksi 6,7 senttiä/kWh, kun taas julkaistu sähkön hinta oli 4,3 senttiä/kWh.

| (20) | Kaikki edellä luetellut huomiot toistuvat SABICin huomautuksissa. |
| --- | --- |

(20)

Kaikki edellä luetellut huomiot toistuvat SABICin huomautuksissa.

| (21) | Tämän osalta muistutetaan, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä. Näin ollen on syytä muistaa, että valitukseen vaadittava oikeudellisesti riittävä näyttö (riittävä alustava näyttö) tarkoittaa, että valituksen sisältämät tiedot eivät määrältään tai laadultaan vastaa tutkimuksen lopussa käytettävissä olevia tietoja. Tutkivalla viranomaisella (tässä tapauksessa komissiolla) ei tarvitse olla valitusvaiheessa käytettävissään samoja (2 ja 3 artiklassa tarkoitettuja) polkumyynnin ja vahingon osoittavia todisteita, joita se tarvitsee tukeakseen alustavien tai lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa. Alustavien ja lopullisten tullien käyttöönottoon liittyvässä polkumyyntitutkimuksessa varmuus sellaisten seikkojen olemassaolosta, joiden perusteella toimenpiteet hyväksytään tai menettely päätetään, saadaan pikkuhiljaa tutkimuksen edetessä. Valitusvaiheen ja tutkimuksen päättämisen välissä voi ilmetä muutoksia. Näiden muutosten ei kuitenkaan katsota vaikuttavan siihen yleiseen päätelmään, että tapaus on syytä tutkia, koska vahingollisesta polkumyynnistä on olemassa riittävää näyttöä. |
| --- | --- |

(21)

Tämän osalta muistutetaan, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä. Näin ollen on syytä muistaa, että valitukseen vaadittava oikeudellisesti riittävä näyttö (riittävä alustava näyttö) tarkoittaa, että valituksen sisältämät tiedot eivät määrältään tai laadultaan vastaa tutkimuksen lopussa käytettävissä olevia tietoja. Tutkivalla viranomaisella (tässä tapauksessa komissiolla) ei tarvitse olla valitusvaiheessa käytettävissään samoja (2 ja 3 artiklassa tarkoitettuja) polkumyynnin ja vahingon osoittavia todisteita, joita se tarvitsee tukeakseen alustavien tai lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa. Alustavien ja lopullisten tullien käyttöönottoon liittyvässä polkumyyntitutkimuksessa varmuus sellaisten seikkojen olemassaolosta, joiden perusteella toimenpiteet hyväksytään tai menettely päätetään, saadaan pikkuhiljaa tutkimuksen edetessä. Valitusvaiheen ja tutkimuksen päättämisen välissä voi ilmetä muutoksia. Näiden muutosten ei kuitenkaan katsota vaikuttavan siihen yleiseen päätelmään, että tapaus on syytä tutkia, koska vahingollisesta polkumyynnistä on olemassa riittävää näyttöä.

| (22) | Kustannuksia koskevien tietojen katsottiin tässä mielessä olevan riittävät ja riittävän totuudenmukaiset normaaliarvon määrittämiseksi, kun otetaan huomioon vireillepanovaiheessa sovellettava alustavan näytön käsite ja valituksen tekijän käytettävissä oleva näyttö. |
| --- | --- |

(22)

Kustannuksia koskevien tietojen katsottiin tässä mielessä olevan riittävät ja riittävän totuudenmukaiset normaaliarvon määrittämiseksi, kun otetaan huomioon vireillepanovaiheessa sovellettava alustavan näytön käsite ja valituksen tekijän käytettävissä oleva näyttö.

| (23) | Valituksen tosiseikkoja koskevien Saudi-Arabian väitteiden osalta komissio korostaa, että etyleeni on pääraaka-aine MEG:n tuotannossa ja että valituksen tekijä huomautti aivan oikein, että etyleenin toimitusketju Saudi-Arabiassa oli vertikaalisesti integroitunut jo ennen kuin Saudi Aramco osti SABICin. |
| --- | --- |

(23)

Valituksen tosiseikkoja koskevien Saudi-Arabian väitteiden osalta komissio korostaa, että etyleeni on pääraaka-aine MEG:n tuotannossa ja että valituksen tekijä huomautti aivan oikein, että etyleenin toimitusketju Saudi-Arabiassa oli vertikaalisesti integroitunut jo ennen kuin Saudi Aramco osti SABICin.

| (24) | Toiseksi Saudi-Arabia ja SABIC katsoivat, että valituksessa esitetty normaaliarvon ja vientihinnan vertailu ei ollut tasapuolinen, koska valituksen tekijä ei laatinut vertailua noudettuna lähettäjältä -tasolla. Saudi-Arabia katsoi, että koska valituksen tekijä vähensi tilastollisista CIF-kuluista ainoastaan arvioidut rahtimaksut, valituksen tekijä itse asiassa vertasi FOB-vientihintaa laskennalliseen normaaliarvoon, joka puolestaan sisälsi suorat myyntikustannukset. |
| --- | --- |

(24)

Toiseksi Saudi-Arabia ja SABIC katsoivat, että valituksessa esitetty normaaliarvon ja vientihinnan vertailu ei ollut tasapuolinen, koska valituksen tekijä ei laatinut vertailua noudettuna lähettäjältä -tasolla. Saudi-Arabia katsoi, että koska valituksen tekijä vähensi tilastollisista CIF-kuluista ainoastaan arvioidut rahtimaksut, valituksen tekijä itse asiassa vertasi FOB-vientihintaa laskennalliseen normaaliarvoon, joka puolestaan sisälsi suorat myyntikustannukset.

| (25) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailun osalta komissio muistuttaa, että valituksessa laskettu polkumyyntimarginaali ei välttämättä vastaa tutkimuksessa liiketoimi- ja tuotelajikohtaisesti laskettavaa polkumyynnin tarkkaa laajuutta. |
| --- | --- |

(25)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailun osalta komissio muistuttaa, että valituksessa laskettu polkumyyntimarginaali ei välttämättä vastaa tutkimuksessa liiketoimi- ja tuotelajikohtaisesti laskettavaa polkumyynnin tarkkaa laajuutta.

| (26) | Saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen valituksen tekijän toimittama vientihintaa ja normaaliarvoa koskeva näyttö on kuitenkin riittävä osoittamaan polkumyynnin olemassaolon. Kuten komission yksiköiden analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävää näyttöä, ja polkumyyntiä koskevassa komission analyysissa otettiin huomioon tarvittavat oikaisut. |
| --- | --- |

(26)

Saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen valituksen tekijän toimittama vientihintaa ja normaaliarvoa koskeva näyttö on kuitenkin riittävä osoittamaan polkumyynnin olemassaolon. Kuten komission yksiköiden analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävää näyttöä, ja polkumyyntiä koskevassa komission analyysissa otettiin huomioon tarvittavat oikaisut.

| (27) | Saudi-Arabian ja SABICin tapaan myös ExxonMobil vastusti valituksessa kuvattua tapaa laskea etyleeniglykolin ja erityisesti sen raaka-aineen etyleenin tuotantokustannukset Saudi-Arabiassa. |
| --- | --- |

(27)

Saudi-Arabian ja SABICin tapaan myös ExxonMobil vastusti valituksessa kuvattua tapaa laskea etyleeniglykolin ja erityisesti sen raaka-aineen etyleenin tuotantokustannukset Saudi-Arabiassa.

| (28) | Se korosti, että etyleenin tuotantokustannukset määräytyvät pääasiassa krakkausuunissa käytetyn raaka-aineen tyypin mukaan, ja näiden raaka-aineiden kustannukset voivat vaihdella merkittävästi. |
| --- | --- |

(28)

Se korosti, että etyleenin tuotantokustannukset määräytyvät pääasiassa krakkausuunissa käytetyn raaka-aineen tyypin mukaan, ja näiden raaka-aineiden kustannukset voivat vaihdella merkittävästi.

| (29) | ExxonMobilin ja SABICin yhteisyritys Saudi Yanbu Petrochemical Company, jäljempänä ’Yanpet’, ostaa raaka-aineen Saudi Aramcolta. Sen sijaan valituksen tekijä määritti etyleenin hinnan Aasian markkinoiden mukaan, mikä ei sovellu etyleenin hinnan määrittämiseen Saudi-Arabiassa, jossa etyleenin tuotantokustannukset ovat paljon alhaisemmat kuin Aasiassa. |
| --- | --- |

(29)

ExxonMobilin ja SABICin yhteisyritys Saudi Yanbu Petrochemical Company, jäljempänä ’Yanpet’, ostaa raaka-aineen Saudi Aramcolta. Sen sijaan valituksen tekijä määritti etyleenin hinnan Aasian markkinoiden mukaan, mikä ei sovellu etyleenin hinnan määrittämiseen Saudi-Arabiassa, jossa etyleenin tuotantokustannukset ovat paljon alhaisemmat kuin Aasiassa.

| (30) | Yanpetin krakkausuunissa etyleenin tuotannon pääasiallisena raaka-aineena käytetään etaania, kun taas Aasian ja unionin krakkausuuneissa käytetään yleensä teollisuusbensiiniä. |
| --- | --- |

(30)

Yanpetin krakkausuunissa etyleenin tuotannon pääasiallisena raaka-aineena käytetään etaania, kun taas Aasian ja unionin krakkausuuneissa käytetään yleensä teollisuusbensiiniä.

| (31) | Sen vuoksi ExxonMobil katsoo, että valituksen tekijän väite, jonka mukaan tuotantoprosessit ovat kaikissa maissa samanlaiset, on harhaanjohtava. |
| --- | --- |

(31)

Sen vuoksi ExxonMobil katsoo, että valituksen tekijän väite, jonka mukaan tuotantoprosessit ovat kaikissa maissa samanlaiset, on harhaanjohtava.

| (32) | Etyleenin tuottaminen teollisuusbensiinistä on yleisesti ottaen kalliimpaa kuin sen tuottaminen etaanista, eli unionissa tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa, sillä näiden kahden maan etyleenituotanto perustuu pääasiassa etaanin käyttöön raaka-aineena. |
| --- | --- |

(32)

Etyleenin tuottaminen teollisuusbensiinistä on yleisesti ottaen kalliimpaa kuin sen tuottaminen etaanista, eli unionissa tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa, sillä näiden kahden maan etyleenituotanto perustuu pääasiassa etaanin käyttöön raaka-aineena.

| (33) | Lisäksi Aasian markkinoiden hinnassa ei oteta huomioon Yanpetin kaltaisen, sekä etyleeniä että etyleeniglykolia tuottavan integroidun tuottajan erilaista tilannetta. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi Aasian markkinoiden hinnassa ei oteta huomioon Yanpetin kaltaisen, sekä etyleeniä että etyleeniglykolia tuottavan integroidun tuottajan erilaista tilannetta.

| (34) | Komissio myönsi, että etyleenin tuotannossa on eroja, mutta se ei katsonut, että unionin ja Saudi-Arabian tuotannonalojen tilanteet olisivat näiden raaka-aineiden kustannusten erojen takia täysin erilaiset ja vertailukelvottomat. |
| --- | --- |

(34)

Komissio myönsi, että etyleenin tuotannossa on eroja, mutta se ei katsonut, että unionin ja Saudi-Arabian tuotannonalojen tilanteet olisivat näiden raaka-aineiden kustannusten erojen takia täysin erilaiset ja vertailukelvottomat.

| (35) | Näin ollen komissio katsoi, että kun otetaan huomioon valituksen tekijän saatavilla olleet tiedot, valituksen tekijä esitti riittävää näyttöä polkumyynnin olemassaolosta tutkimuksen vireillepanon oikeuttamiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Näin ollen komissio katsoi, että kun otetaan huomioon valituksen tekijän saatavilla olleet tiedot, valituksen tekijä esitti riittävää näyttöä polkumyynnin olemassaolosta tutkimuksen vireillepanon oikeuttamiseksi.

1.3.2   Vahinkoa koskevat huomautukset

Vahinkoa koskevat huomautukset

| (36) | SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto totesivat, että valituksessa esitetty pyyntö käsitellä luottamuksellisina tietoja, jotka koskivat esimerkiksi MEG:n kokonaiskulutusta unionissa sekä makrotaloudellisia indikaattoreita ja jotka perustuivat 12:n unionissa toimivan MEG:n tuottajan tietoihin, ei ollut perusteltu. Lisäksi SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut esimerkiksi kytkösmarkkinoita koskevista, luottamuksellisina toimitetuista tiedoista ei-luottamuksellista yhteenvetoa. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijän antamien tietojen rajallisuus ja se, että komissio ei varmistanut luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien selkeiden sääntöjen noudattamista, heikentävät Saudi-Arabian puolustautumisoikeuksia. |
| --- | --- |

(36)

SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto totesivat, että valituksessa esitetty pyyntö käsitellä luottamuksellisina tietoja, jotka koskivat esimerkiksi MEG:n kokonaiskulutusta unionissa sekä makrotaloudellisia indikaattoreita ja jotka perustuivat 12:n unionissa toimivan MEG:n tuottajan tietoihin, ei ollut perusteltu. Lisäksi SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut esimerkiksi kytkösmarkkinoita koskevista, luottamuksellisina toimitetuista tiedoista ei-luottamuksellista yhteenvetoa. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijän antamien tietojen rajallisuus ja se, että komissio ei varmistanut luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien selkeiden sääntöjen noudattamista, heikentävät Saudi-Arabian puolustautumisoikeuksia.

| (37) | Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisälsi kaiken olennaisen näytön ja asianmukaiset ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisina toimitetuista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä. Perusasetuksen 19 artikla ja Maailman kauppajärjestön (WTO) polkumyynnin vastaisen sopimuksen 6 artiklan 5 kohta sallivat luottamuksellisten tietojen suojaamisen tilanteissa, joissa tiedon luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Luottamuksellisina toimitetut tiedot sekä valituksen rajoitettujen liitteiden tiedot kuuluvat tällaisiin tietoihin. Valituksen tekijä antoi myös lisätietoja tältä osin. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisälsi kaiken olennaisen näytön ja asianmukaiset ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisina toimitetuista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä. Perusasetuksen 19 artikla ja Maailman kauppajärjestön (WTO) polkumyynnin vastaisen sopimuksen 6 artiklan 5 kohta sallivat luottamuksellisten tietojen suojaamisen tilanteissa, joissa tiedon luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Luottamuksellisina toimitetut tiedot sekä valituksen rajoitettujen liitteiden tiedot kuuluvat tällaisiin tietoihin. Valituksen tekijä antoi myös lisätietoja tältä osin.

| (38) | Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto vastusti sitä, että valituksessa otettiin huomioon Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautunut tuonti ja että tämä tuonti kuului tutkimuksen piiriin. |
| --- | --- |

(38)

Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto vastusti sitä, että valituksessa otettiin huomioon Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautunut tuonti ja että tämä tuonti kuului tutkimuksen piiriin.

| (39) | Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 31 päivänä tammikuuta 2020. Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat yhdessä 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyneestä siirtymäkaudesta, jonka aikana Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin unionin oikeutta. (3) Valitus perustui EU28-maiden tietoihin, koska se toimitettiin ennen siirtymäkauden päättymistä. Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät ole enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voineet olla asianomaisia osapuolia kaupan suojatoimiin liittyvissä menettelyissä. Sen vuoksi tutkimus perustui EU27-maiden tietoihin. |
| --- | --- |

(39)

Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 31 päivänä tammikuuta 2020. Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat yhdessä 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyneestä siirtymäkaudesta, jonka aikana Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin unionin oikeutta. (3) Valitus perustui EU28-maiden tietoihin, koska se toimitettiin ennen siirtymäkauden päättymistä. Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät ole enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voineet olla asianomaisia osapuolia kaupan suojatoimiin liittyvissä menettelyissä. Sen vuoksi tutkimus perustui EU27-maiden tietoihin.

3

| (40) | SABIC katsoi, että edustavuutta koskevan laskelman luotettavuuteen ja valituksen tekijöiden yleiseen edustavuuteen liittyy useita avoimia kysymyksiä. Tähän liittyen SABIC väitti, että yksi valituksen tekijöistä toi MEG:tä Saudi-Arabiasta toistuvasti eikä sen olisi siksi pitänyt olla valituksen tekijänä. Myös eräs valitusta tukevaan unionin tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys toi MEG:tä Saudi-Arabiasta, joten jos nämä yritykset kärsivät vahinkoa, kyse oli itse aiheutetusta vahingosta. SABIC väitti myös, että eräs toinen MEG:n tuottaja lähestyi sitä saattaakseen Saudi-Arabiasta peräisin olevaa MEG:tä unionin markkinoille. Lisäksi SABIC väitti, että BASF SE ja Ineos Lavera eivät ole valituksen tekijöitä ja että valituksen tekijöihin kuuluvien unionin tuottajien vähäinen määrä herättää kysymyksiä valituksen tekijöiden edustavuudesta. SABIC totesi myös, että komission olisi tutkittava syitä, joiden vuoksi IQOXE suljettiin pois valituksen tekijöiden joukosta, jotta varmistetaan, että tämä johtui yksinomaan tammikuussa 2020 sattuneesta tapauksesta eikä muista syistä. Lisäksi Oxyde nosti esiin kysymyksen muiden unionin tuottajien kieltäytymisestä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(40)

SABIC katsoi, että edustavuutta koskevan laskelman luotettavuuteen ja valituksen tekijöiden yleiseen edustavuuteen liittyy useita avoimia kysymyksiä. Tähän liittyen SABIC väitti, että yksi valituksen tekijöistä toi MEG:tä Saudi-Arabiasta toistuvasti eikä sen olisi siksi pitänyt olla valituksen tekijänä. Myös eräs valitusta tukevaan unionin tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys toi MEG:tä Saudi-Arabiasta, joten jos nämä yritykset kärsivät vahinkoa, kyse oli itse aiheutetusta vahingosta. SABIC väitti myös, että eräs toinen MEG:n tuottaja lähestyi sitä saattaakseen Saudi-Arabiasta peräisin olevaa MEG:tä unionin markkinoille. Lisäksi SABIC väitti, että BASF SE ja Ineos Lavera eivät ole valituksen tekijöitä ja että valituksen tekijöihin kuuluvien unionin tuottajien vähäinen määrä herättää kysymyksiä valituksen tekijöiden edustavuudesta. SABIC totesi myös, että komission olisi tutkittava syitä, joiden vuoksi IQOXE suljettiin pois valituksen tekijöiden joukosta, jotta varmistetaan, että tämä johtui yksinomaan tammikuussa 2020 sattuneesta tapauksesta eikä muista syistä. Lisäksi Oxyde nosti esiin kysymyksen muiden unionin tuottajien kieltäytymisestä yhteistyöstä.

| (41) | Komissio muistuttaa, että kaikkiin valituksessa mainittuihin unionin tuottajiin sekä muihin tuottajiin, jotka olivat komission tiedossa ennen vireillepanoa, on otettu yhteyttä valitukselle esitettävän tuen tai vastustuksen selvittämistä varten. Tähän liittyvä laskelma perustui kyseisten tuottajien ja tuottajien järjestöjen yksilöllisissä ilmoituksissa ilmoittamiin MEG:n tuotantomääriin sekä valituksen sisältämiin tietoihin, joihin sisältyi myös tietoa unionin kokonaistuotannosta. Tämän perusteella vireillepanovaiheessa katsottiin, että perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(41)

Komissio muistuttaa, että kaikkiin valituksessa mainittuihin unionin tuottajiin sekä muihin tuottajiin, jotka olivat komission tiedossa ennen vireillepanoa, on otettu yhteyttä valitukselle esitettävän tuen tai vastustuksen selvittämistä varten. Tähän liittyvä laskelma perustui kyseisten tuottajien ja tuottajien järjestöjen yksilöllisissä ilmoituksissa ilmoittamiin MEG:n tuotantomääriin sekä valituksen sisältämiin tietoihin, joihin sisältyi myös tietoa unionin kokonaistuotannosta. Tämän perusteella vireillepanovaiheessa katsottiin, että perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät.

| (42) | Perusasetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti viejiin tai tuojiin etuyhteydessä olevat tuottajat ja/tai tuottajat, jotka ovat itse väitetyn polkumyynnin alaisen tuotteen tuojia, voidaan sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle, jos niiden yhteys polkumyynnin alaisen tuotteen viejiin tai tuojiin ja/tai niiden tuonti on sellaista, että ne toimivat toisin kuin etuyhteyttä vailla olevat tuottajat. Vireillepanoa edeltävässä analyysissa ei havaittu syytä jättää yhtään valituksen tekijöinä olevista tuottajista unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Lisäksi komissio arvioi tätä näkökohtaa tutkimuksen aikana, kuten 135–140 kappaleessa todetaan. Väite, jonka mukaan BASF SE ja Ineos Lavera eivät ole valituksen tekijöitä, on virheellinen. Nämä kaksi tuottajaa ovat valituksen tekijöitä, kuten valituksen ei-luottamuksellisen version liitteestä A-1 käy ilmi. |
| --- | --- |

(42)

Perusasetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti viejiin tai tuojiin etuyhteydessä olevat tuottajat ja/tai tuottajat, jotka ovat itse väitetyn polkumyynnin alaisen tuotteen tuojia, voidaan sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle, jos niiden yhteys polkumyynnin alaisen tuotteen viejiin tai tuojiin ja/tai niiden tuonti on sellaista, että ne toimivat toisin kuin etuyhteyttä vailla olevat tuottajat. Vireillepanoa edeltävässä analyysissa ei havaittu syytä jättää yhtään valituksen tekijöinä olevista tuottajista unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Lisäksi komissio arvioi tätä näkökohtaa tutkimuksen aikana, kuten 135–140 kappaleessa todetaan. Väite, jonka mukaan BASF SE ja Ineos Lavera eivät ole valituksen tekijöitä, on virheellinen. Nämä kaksi tuottajaa ovat valituksen tekijöitä, kuten valituksen ei-luottamuksellisen version liitteestä A-1 käy ilmi.

| (43) | SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kumulatiiviselle tarkastelulle ei ole tosiseikkoja koskevia tai oikeudellisia perusteluja, että kyseiseen tuontiin vaikuttivat erilaiset tekijät ja että niiden kehityssuuntaukset unionissa olivat erilaiset ja lisäksi että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin tuontihinnat eivät alittaneet unionin hintoja, toisin kuin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin tuontihinnat. |
| --- | --- |

(43)

SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kumulatiiviselle tarkastelulle ei ole tosiseikkoja koskevia tai oikeudellisia perusteluja, että kyseiseen tuontiin vaikuttivat erilaiset tekijät ja että niiden kehityssuuntaukset unionissa olivat erilaiset ja lisäksi että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin tuontihinnat eivät alittaneet unionin hintoja, toisin kuin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin tuontihinnat.

| (44) | Suoritettuaan asiaankuuluvan analyysin komissio totesi, että saatavilla olleiden tietojen ja tilastojen perusteella edellytykset asianomaisten maiden kumulatiiviselle tarkastelulle täyttyivät valitusvaiheessa. Polkumyyntimarginaalien todettiin ylittävän vähimmäistason. Kuten saatavilla olevista virallisista tuontitilastoista käy ilmi, kummastakaan asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät eivät olleet vähäisiä (ne ylittivät vähimmäistason). Lisäksi MEG on hyödyke ja Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista tuodut tuotteet sekä unionin tuotannonalan tuotteet kilpailevat samoilla ehdoilla ja puhtaasti hinnan perusteella, eivätkä myyntikanavat vaikuta kilpailuun. Vaikka Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta ei esiintynyt alihinnoittelua, tämä ei tarkoita, etteikö sillä olisi ollut vaikutusta hintoihin. Tämän perusteella vireillepanovaiheessa katsottiin, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(44)

Suoritettuaan asiaankuuluvan analyysin komissio totesi, että saatavilla olleiden tietojen ja tilastojen perusteella edellytykset asianomaisten maiden kumulatiiviselle tarkastelulle täyttyivät valitusvaiheessa. Polkumyyntimarginaalien todettiin ylittävän vähimmäistason. Kuten saatavilla olevista virallisista tuontitilastoista käy ilmi, kummastakaan asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät eivät olleet vähäisiä (ne ylittivät vähimmäistason). Lisäksi MEG on hyödyke ja Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista tuodut tuotteet sekä unionin tuotannonalan tuotteet kilpailevat samoilla ehdoilla ja puhtaasti hinnan perusteella, eivätkä myyntikanavat vaikuta kilpailuun. Vaikka Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta ei esiintynyt alihinnoittelua, tämä ei tarkoita, etteikö sillä olisi ollut vaikutusta hintoihin. Tämän perusteella vireillepanovaiheessa katsottiin, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät.

| (45) | SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei arvioinut vahinkoa puolueettomasti, kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa edellytetään, ja että aiheutuneen merkittävän vahingon tueksi ei esitetty tosiasioihin perustuvaa tietoa. Eri ajanjaksojen – vuosien 2017, 2018 ja 2019 tammi-joulukuun sekä huhtikuun 2019 ja maaliskuun 2020 välisten – tietojen vertailuun perustuva vahingon ja syy-yhteyden arviointi ei antanut todellista ja puolueetonta kuvaa tilanteesta, koska vuosi 2019 ja tutkimusajanjakso ajoittuivat suurelta osin päällekkäin. Valituksen tekijän olisi sen sijaan pitänyt tutkia huhti–maaliskuun 2016–2017, 2017–2018, 2018–2019 ja 2019–2020 tietoja arvioidessaan vahinkoa ja syy-yhteyttä. Myös MEG:n myynnin kausiluonteisuuden ja syklisyyden väitettiin vääristäneen vertailua. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijän toimittamien, koko kotimaista tuotannonalaa koskevien makrotaloudellisten tietojen mukaan sen suoriutumiskyky oli tarkastelujakson aikana hyvä, kun taas mikrotaloudelliset indikaattorit, jotka liittyvät pelkästään valituksen tekijään, osoittivat suorituskyvyn olevan heikompi muihin unionissa toimiviin MEG:n tuottajiin verrattuna, mikä myös osaltaan herättää kysymyksiä valituksen tekijän edustavuudesta. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijä ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että sen kannattavuuden heikkeneminen johtui tuonnin aiheuttamasta paineesta, jonka vuoksi hinnat laskivat nopeammin kuin raaka-ainekustannukset. SABIC väitti myös, että valituksen tekijä ei antanut todellista kuvaa tilanteesta, koska se laski ainoastaan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin kannattavuuden, ja että valituksen tekijä ei esittänyt asianmukaisia perusteluita sille, että kytkösmarkkinoita ei otettu huomioon unionin kulutuksessa. Lisäksi SABIC väitti – ilman näyttöä –, että unionin tuotannonalan vuosina 2017 ja 2018 kirjaamat suuret kannattavuusmarginaalit, jotka koskivat kotimarkkinamyyntiä etuyhteydettömille asiakkaille, saattoivat johtua kartellista, joka oli toiminnassa vuoteen 2017 asti, eikä viitehinnan alittavuuden analyysissa ole siksi asianmukaista käyttää 18 prosentin voittomarginaalia, sillä tällainen kannattavuus perustuu vuoden 2016 lukuihin, jolloin kartelli oli täydessä toiminnassa. Myös Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väitti, että viitehinnan alittavuuden marginaalin laskeminen sellaisen voiton perusteella, joka ei näytä perustuvan kohtuulliseen kannattavuuteen, herättää kysymyksiä. |
| --- | --- |

(45)

SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei arvioinut vahinkoa puolueettomasti, kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa edellytetään, ja että aiheutuneen merkittävän vahingon tueksi ei esitetty tosiasioihin perustuvaa tietoa. Eri ajanjaksojen – vuosien 2017, 2018 ja 2019 tammi-joulukuun sekä huhtikuun 2019 ja maaliskuun 2020 välisten – tietojen vertailuun perustuva vahingon ja syy-yhteyden arviointi ei antanut todellista ja puolueetonta kuvaa tilanteesta, koska vuosi 2019 ja tutkimusajanjakso ajoittuivat suurelta osin päällekkäin. Valituksen tekijän olisi sen sijaan pitänyt tutkia huhti–maaliskuun 2016–2017, 2017–2018, 2018–2019 ja 2019–2020 tietoja arvioidessaan vahinkoa ja syy-yhteyttä. Myös MEG:n myynnin kausiluonteisuuden ja syklisyyden väitettiin vääristäneen vertailua. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijän toimittamien, koko kotimaista tuotannonalaa koskevien makrotaloudellisten tietojen mukaan sen suoriutumiskyky oli tarkastelujakson aikana hyvä, kun taas mikrotaloudelliset indikaattorit, jotka liittyvät pelkästään valituksen tekijään, osoittivat suorituskyvyn olevan heikompi muihin unionissa toimiviin MEG:n tuottajiin verrattuna, mikä myös osaltaan herättää kysymyksiä valituksen tekijän edustavuudesta. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijä ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että sen kannattavuuden heikkeneminen johtui tuonnin aiheuttamasta paineesta, jonka vuoksi hinnat laskivat nopeammin kuin raaka-ainekustannukset. SABIC väitti myös, että valituksen tekijä ei antanut todellista kuvaa tilanteesta, koska se laski ainoastaan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin kannattavuuden, ja että valituksen tekijä ei esittänyt asianmukaisia perusteluita sille, että kytkösmarkkinoita ei otettu huomioon unionin kulutuksessa. Lisäksi SABIC väitti – ilman näyttöä –, että unionin tuotannonalan vuosina 2017 ja 2018 kirjaamat suuret kannattavuusmarginaalit, jotka koskivat kotimarkkinamyyntiä etuyhteydettömille asiakkaille, saattoivat johtua kartellista, joka oli toiminnassa vuoteen 2017 asti, eikä viitehinnan alittavuuden analyysissa ole siksi asianmukaista käyttää 18 prosentin voittomarginaalia, sillä tällainen kannattavuus perustuu vuoden 2016 lukuihin, jolloin kartelli oli täydessä toiminnassa. Myös Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väitti, että viitehinnan alittavuuden marginaalin laskeminen sellaisen voiton perusteella, joka ei näytä perustuvan kohtuulliseen kannattavuuteen, herättää kysymyksiä.

| (46) | Alustavana huomautuksena muistutetaan, että merkittävän vahingon alustava toteaminen edellyttää muun muassa perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa kuvattujen asiaankuuluvien tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät ja seikat, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 3 ja 5 kohdassa luetellut tekijät. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että luettelo ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Sen vuoksi kaikkien seikkojen ei tarvitse osoittaa heikkenemistä, jotta alustavasti voidaan todeta merkittävä vahinko. Lisäksi muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus tuotannonalaan olisi merkittävä. |
| --- | --- |

(46)

Alustavana huomautuksena muistutetaan, että merkittävän vahingon alustava toteaminen edellyttää muun muassa perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa kuvattujen asiaankuuluvien tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät ja seikat, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 3 ja 5 kohdassa luetellut tekijät. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa todetaan, että luettelo ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva. Sen vuoksi kaikkien seikkojen ei tarvitse osoittaa heikkenemistä, jotta alustavasti voidaan todeta merkittävä vahinko. Lisäksi muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus tuotannonalaan olisi merkittävä.

| (47) | Komission suorittama valitusta koskeva vahinkoanalyysi osoitti, että on olemassa riittävää näyttöä siitä, että tuonti Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista unionin markkinoille kasvoi (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) ja että tuonnin hinnat alittivat (Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin tapauksessa) unionin tuotannonalan omat hinnat ja alittivat huomattavasti unionin tuotannonalan viitehinnat. Tällä vaikuttaa olleen merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, minkä osoittavat esimerkiksi tuotannon ja myynnin väheneminen, markkinaosuuden pieneneminen, taloudellisen tuloksen heikkeneminen sekä unionin tuotannonalan veloittamien hintojen taso. Tarkastelujaksoa ja tutkimusajanjaksoa koskevan väitteen osalta todetaan, että komission käytäntönä myös valitusvaiheessa on valita tutkimusajanjaksoksi yksi vuosi ja kolme sitä edeltävää kalenterivuotta. SABICin esittämän kytkösmarkkinamyyntiä koskevan huomautuksen osalta puolestaan todetaan, että valituksen tekijä toimitti kytkösmarkkinamyyntiä koskevaa näyttöä. Näin ollen markkinoita tutkittiin kokonaisuudessaan, ja tiettyjen vahinkoanalyysin näkökohtien osalta keskityttiin vapaisiin markkinoihin. Analysoidessaan saatavilla olleita tietoja komissio havaitsi muun muassa, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden välille oli tehty ero. Vastauksena väitteeseen, jonka mukaan viitehintojen alittavuuteen liittyvä kannattavuuslaskelma ei pitänyt paikkaansa, koska se perustui kohtuuttomaan voittomarginaaliin, todetaan, että komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään näyttöön viitehinnan alittavuudesta ja piti sitä riittävänä alustavana näyttönä. |
| --- | --- |

(47)

Komission suorittama valitusta koskeva vahinkoanalyysi osoitti, että on olemassa riittävää näyttöä siitä, että tuonti Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista unionin markkinoille kasvoi (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) ja että tuonnin hinnat alittivat (Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin tapauksessa) unionin tuotannonalan omat hinnat ja alittivat huomattavasti unionin tuotannonalan viitehinnat. Tällä vaikuttaa olleen merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, minkä osoittavat esimerkiksi tuotannon ja myynnin väheneminen, markkinaosuuden pieneneminen, taloudellisen tuloksen heikkeneminen sekä unionin tuotannonalan veloittamien hintojen taso. Tarkastelujaksoa ja tutkimusajanjaksoa koskevan väitteen osalta todetaan, että komission käytäntönä myös valitusvaiheessa on valita tutkimusajanjaksoksi yksi vuosi ja kolme sitä edeltävää kalenterivuotta. SABICin esittämän kytkösmarkkinamyyntiä koskevan huomautuksen osalta puolestaan todetaan, että valituksen tekijä toimitti kytkösmarkkinamyyntiä koskevaa näyttöä. Näin ollen markkinoita tutkittiin kokonaisuudessaan, ja tiettyjen vahinkoanalyysin näkökohtien osalta keskityttiin vapaisiin markkinoihin. Analysoidessaan saatavilla olleita tietoja komissio havaitsi muun muassa, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden välille oli tehty ero. Vastauksena väitteeseen, jonka mukaan viitehintojen alittavuuteen liittyvä kannattavuuslaskelma ei pitänyt paikkaansa, koska se perustui kohtuuttomaan voittomarginaaliin, todetaan, että komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään näyttöön viitehinnan alittavuudesta ja piti sitä riittävänä alustavana näyttönä.

| (48) | Mitsubishi väitti, että vuosi 2017 saattoi olla poikkeuksellinen vuosi unionin tuotannonalalle, minkä vuoksi se ei soveltunut vahingon arvioinnissa käytettäväksi viitevuodeksi ja valituksessa tarkasteltu ajanjakso olisi pitänyt ulottaa sitä edeltäviin vuosiin. Lisäksi väitettiin, että alalle tyypillisten yhden tai kahden vuoden pituisten sopimusten käytön vuoksi arviointi voisi olla tarpeen ulottaa pidemmälle ajanjaksolle. Mitsubishi väitti valituksen osoittavan, että Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta ei yleisellä tasolla esiintynyt alihinnoittelua tutkimusajanjakson aikana ja että vaatimus, jonka mukaan merkittävästä alihinnoittelusta on esitettävä näyttöä, on erityisen tärkeä tässä tapauksessa, sillä suurin osa myynnistä tapahtuu sellaisten sopimusten perusteella, jotka ovat kestoltaan tyypillisesti yksi tai kaksi vuotta. Komissio katsoi, että yksikään Mitsubishin väitteistä ei osoittanut vääräksi lopputulemaa, jonka mukaan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanemiseksi oli olemassa riittävästi näyttöä. Tiedossa ei ollut mitään poikkeuksellista tapahtumaa, jonka vuoksi tarkastelujakso olisi ollut perusteltua ulottaa 1 päivää tammikuuta 2017 edeltävään aikaan. Tarkastelujakso mahdollistaa yhden ja kahden vuoden pituisten sopimusten erityispiirteiden huomioon ottamisen. Valitus sisälsi riittävää näyttöä siitä, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli ollut merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalaan tilanteeseen, ja komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään alihinnoittelua koskevaan näyttöön sekä näyttöön, joka koski hintojen alenemista ja myyntiä unionin tuotannonalan kustannuksia alhaisemmilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(48)

Mitsubishi väitti, että vuosi 2017 saattoi olla poikkeuksellinen vuosi unionin tuotannonalalle, minkä vuoksi se ei soveltunut vahingon arvioinnissa käytettäväksi viitevuodeksi ja valituksessa tarkasteltu ajanjakso olisi pitänyt ulottaa sitä edeltäviin vuosiin. Lisäksi väitettiin, että alalle tyypillisten yhden tai kahden vuoden pituisten sopimusten käytön vuoksi arviointi voisi olla tarpeen ulottaa pidemmälle ajanjaksolle. Mitsubishi väitti valituksen osoittavan, että Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osalta ei yleisellä tasolla esiintynyt alihinnoittelua tutkimusajanjakson aikana ja että vaatimus, jonka mukaan merkittävästä alihinnoittelusta on esitettävä näyttöä, on erityisen tärkeä tässä tapauksessa, sillä suurin osa myynnistä tapahtuu sellaisten sopimusten perusteella, jotka ovat kestoltaan tyypillisesti yksi tai kaksi vuotta. Komissio katsoi, että yksikään Mitsubishin väitteistä ei osoittanut vääräksi lopputulemaa, jonka mukaan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanemiseksi oli olemassa riittävästi näyttöä. Tiedossa ei ollut mitään poikkeuksellista tapahtumaa, jonka vuoksi tarkastelujakso olisi ollut perusteltua ulottaa 1 päivää tammikuuta 2017 edeltävään aikaan. Tarkastelujakso mahdollistaa yhden ja kahden vuoden pituisten sopimusten erityispiirteiden huomioon ottamisen. Valitus sisälsi riittävää näyttöä siitä, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli ollut merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalaan tilanteeseen, ja komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään alihinnoittelua koskevaan näyttöön sekä näyttöön, joka koski hintojen alenemista ja myyntiä unionin tuotannonalan kustannuksia alhaisemmilla hinnoilla.

| (49) | SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei osoittanut syy-yhteyttä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sillä valituksen tekijä tarkasteli ainoastaan hintavaikutuksia mutta ei Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrään liittyvää korrelaatiosuhdetta. Lisäksi ne väittivät, että Saudi-Arabiasta tuodun MEG:n määrä väheni tarkastelujaksolla ja että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin hinnat eivät voineet vaikuttaa kielteisesti valituksen tekijään, koska alihinnoittelua ei esiintynyt. |
| --- | --- |

(49)

SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei osoittanut syy-yhteyttä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sillä valituksen tekijä tarkasteli ainoastaan hintavaikutuksia mutta ei Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrään liittyvää korrelaatiosuhdetta. Lisäksi ne väittivät, että Saudi-Arabiasta tuodun MEG:n määrä väheni tarkastelujaksolla ja että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin hinnat eivät voineet vaikuttaa kielteisesti valituksen tekijään, koska alihinnoittelua ei esiintynyt.

| (50) | Valituksen tekijä analysoi määrien vaikutusta kumulatiivisesti, koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät siinä vaiheessa. Unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin pääsy unionin markkinoille lisääntyi, viittaa vahvasti syy-yhteyteen. Alihinnoittelun puuttuminen ei tarkoita sitä, että vientihinnat eivät olisi voineet aiheuttaa vahinkoa, sillä unionin tuotannonalan hinnat olivat seurausta alhaiseksi hinnoitellun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta hintapaineesta. Vahingon ja syy-yhteyden toteamisen kannalta ratkaiseva tekijä on se, että unionin tuottajilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin alentaa myyntihintojaan markkinaosuutensa puolustamiseksi ja kohtuullisen tuotantotason säilyttämiseksi. Lisäksi unionin tuotannonalan tilannetta pahensi se, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti myytiin avoimilla ja läpinäkyvillä markkinoilla, joilla hinnat olivat hyvin tiedossa, mikä pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan rajoittaakseen markkinaosuutensa menetystä. |
| --- | --- |

(50)

Valituksen tekijä analysoi määrien vaikutusta kumulatiivisesti, koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyivät siinä vaiheessa. Unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen samaan aikaan, kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin pääsy unionin markkinoille lisääntyi, viittaa vahvasti syy-yhteyteen. Alihinnoittelun puuttuminen ei tarkoita sitä, että vientihinnat eivät olisi voineet aiheuttaa vahinkoa, sillä unionin tuotannonalan hinnat olivat seurausta alhaiseksi hinnoitellun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta hintapaineesta. Vahingon ja syy-yhteyden toteamisen kannalta ratkaiseva tekijä on se, että unionin tuottajilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin alentaa myyntihintojaan markkinaosuutensa puolustamiseksi ja kohtuullisen tuotantotason säilyttämiseksi. Lisäksi unionin tuotannonalan tilannetta pahensi se, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti myytiin avoimilla ja läpinäkyvillä markkinoilla, joilla hinnat olivat hyvin tiedossa, mikä pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan rajoittaakseen markkinaosuutensa menetystä.

| (51) | SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei tarkastellut vahingon muita syitä, kuten vähintään maaliskuuhun 2017 asti toiminnassa olleen etyleenin ostajien kartellin vaikutuksia, jotka ulottuivat todennäköisesti myös tuon ajankohdan jälkeiseen aikaan. SABIC toi myös esille muita tekijöitä, kuten i) unionin tuotannonalan kilpailukyvyn puutteen, joka johtui siitä, että unionissa keskimääräiset tuotantokustannukset olivat korkeammat kuin Lähi-idässä ja Pohjois-Amerikassa, ii) MEG:n valmistukseen käytetyn etyleenioksidin osuuden vähenemisen muiden etyleenioksidijohdannaisten tuotantomäärän lisäämiseksi, ii) polyetyleenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnin lisääntymisen, joka vaikutti suoraan MEG:n kulutukseen, sekä iv) itse aiheutetun vahingon, joka johtui MEG:n tuonnista Saudi-Arabiasta. Tällä perusteella SABIC väitti, että koska valituksen tekijä ei edes maininnut edellä lueteltuja muita tiedossa olleita vahinkoa aiheuttaneita tekijöitä eikä se analysoinut, pidettiinkö näiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana vahinkona, se ei noudattanut perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Myös Mitsubishi väitti, että mahdollinen vahinko johtui väitetyn polkumyynnin sijaan i) MEG:n hintojen maailmanlaajuisesta alenemisesta ja ii) unionin tuotannonalan kilpailukyvyn puutteesta. Se väitti myös, että muiden unionin tuottajien tulos oli parempi kuin valituksen tehneiden unionin tuottajien ja että ne ovat elpymässä. |
| --- | --- |

(51)

SABIC ja Saudi-Arabian kuningaskunnan edustusto väittivät, että valituksen tekijä ei tarkastellut vahingon muita syitä, kuten vähintään maaliskuuhun 2017 asti toiminnassa olleen etyleenin ostajien kartellin vaikutuksia, jotka ulottuivat todennäköisesti myös tuon ajankohdan jälkeiseen aikaan. SABIC toi myös esille muita tekijöitä, kuten i) unionin tuotannonalan kilpailukyvyn puutteen, joka johtui siitä, että unionissa keskimääräiset tuotantokustannukset olivat korkeammat kuin Lähi-idässä ja Pohjois-Amerikassa, ii) MEG:n valmistukseen käytetyn etyleenioksidin osuuden vähenemisen muiden etyleenioksidijohdannaisten tuotantomäärän lisäämiseksi, ii) polyetyleenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnin lisääntymisen, joka vaikutti suoraan MEG:n kulutukseen, sekä iv) itse aiheutetun vahingon, joka johtui MEG:n tuonnista Saudi-Arabiasta. Tällä perusteella SABIC väitti, että koska valituksen tekijä ei edes maininnut edellä lueteltuja muita tiedossa olleita vahinkoa aiheuttaneita tekijöitä eikä se analysoinut, pidettiinkö näiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana vahinkona, se ei noudattanut perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Myös Mitsubishi väitti, että mahdollinen vahinko johtui väitetyn polkumyynnin sijaan i) MEG:n hintojen maailmanlaajuisesta alenemisesta ja ii) unionin tuotannonalan kilpailukyvyn puutteesta. Se väitti myös, että muiden unionin tuottajien tulos oli parempi kuin valituksen tehneiden unionin tuottajien ja että ne ovat elpymässä.

| (52) | Komission analyysi vahvisti, että yksikään mainituista tekijöistä – olivatpa ne asiasisällöltään oikein tai eivät – ei osoita vääräksi lopputulemaa, jonka mukaan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanemiseksi oli olemassa riittävää näyttöä siitä, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalaan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(52)

Komission analyysi vahvisti, että yksikään mainituista tekijöistä – olivatpa ne asiasisällöltään oikein tai eivät – ei osoita vääräksi lopputulemaa, jonka mukaan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanemiseksi oli olemassa riittävää näyttöä siitä, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalaan tilanteeseen.

| (53) | CIRFS väitti, että covid-19-pandemian kielteiset seuraukset olisi pitänyt mainita valituksessa vahinkoa aiheuttaneena tekijänä vuoden 2020 osalta, perustellen tämän virheellisesti sillä, että valituksen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS väitti, että covid-19-pandemian kielteiset seuraukset olisi pitänyt mainita valituksessa vahinkoa aiheuttaneena tekijänä vuoden 2020 osalta, perustellen tämän virheellisesti sillä, että valituksen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson.

| (54) | Todellisuudessa valituksen tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä huhtikuuta 2019 ja päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2020, eli covid-19-pandemian mahdolliset vaikutukset näkyivät unionin tuotannonalalla vasta tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(54)

Todellisuudessa valituksen tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä huhtikuuta 2019 ja päättyi 31 päivänä maaliskuuta 2020, eli covid-19-pandemian mahdolliset vaikutukset näkyivät unionin tuotannonalalla vasta tutkimusajanjakson jälkeen.

| (55) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä ja täytti näin WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan sekä perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan vaatimukset. Näin ollen valitus täytti vireillepanon edellytykset. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä ja täytti näin WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan sekä perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan vaatimukset. Näin ollen valitus täytti vireillepanon edellytykset.

| (56) | Komissio tarkastelee ja käsittelee kaikkia muita asiaankuuluvia huomautuksia jäljempänä olevissa kohdissa. |
| --- | --- |

(56)

Komissio tarkastelee ja käsittelee kaikkia muita asiaankuuluvia huomautuksia jäljempänä olevissa kohdissa.

1.4   Otanta

Otanta

| (57) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.4.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (58) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komission otoksen valinta perustui samankaltaisen tuotteen unionin tuotannon ja myynnin määrään, jonka unionin tuottajat ilmoittivat vireillepanoa edeltävän edustavuutta koskevan analyysin yhteydessä. Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa, joista kaksi oli etuyhteydessä toisiinsa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli 64,1 prosenttia ja osuus unionin kokonaismyynnistä 65 prosenttia. Otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia, joten otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(58)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komission otoksen valinta perustui samankaltaisen tuotteen unionin tuotannon ja myynnin määrään, jonka unionin tuottajat ilmoittivat vireillepanoa edeltävän edustavuutta koskevan analyysin yhteydessä. Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa, joista kaksi oli etuyhteydessä toisiinsa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli 64,1 prosenttia ja osuus unionin kokonaismyynnistä 65 prosenttia. Otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia, joten otos vahvistettiin.

1.4.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (59) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(59)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (60) | Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(60)

Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.4.3   Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (61) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Amerikan yhdysvaltojen edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(61)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Amerikan yhdysvaltojen edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (62) | Viisi Yhdysvalloissa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus Yhdysvalloista EU27-maihin tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta tuonnista oli noin 55 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Asiasta ei saatu huomautuksia, joten otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(62)

Viisi Yhdysvalloissa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus Yhdysvalloista EU27-maihin tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta tuonnista oli noin 55 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Asiasta ei saatu huomautuksia, joten otos vahvistettiin.

1.4.4   Saudi-Arabiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Saudi-Arabiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (63) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Saudi-Arabiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Saudi-Arabian edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(63)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Saudi-Arabiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Saudi-Arabian edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (64) | Neljä Saudi-Arabiassa toimivaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi niistä kuitenkin ilmoitti, ettei se ollut harjoittanut vientiä tutkimusajanjakson aikana, ja kolme muuta ovat etuyhteydessä toisiinsa, koska kaksi niistä tuottaa tuotetta Saudi-Arabiassa kolmannen tuottajan kanssa tehdyn yhteisyrityssopimuksen puitteissa. Edellä esitetyn perusteella komissio päätti olla soveltamatta otantaa Saudi-Arabiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(64)

Neljä Saudi-Arabiassa toimivaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi niistä kuitenkin ilmoitti, ettei se ollut harjoittanut vientiä tutkimusajanjakson aikana, ja kolme muuta ovat etuyhteydessä toisiinsa, koska kaksi niistä tuottaa tuotetta Saudi-Arabiassa kolmannen tuottajan kanssa tehdyn yhteisyrityssopimuksen puitteissa. Edellä esitetyn perusteella komissio päätti olla soveltamatta otantaa Saudi-Arabiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

1.5   Kyselyvastaukset ja etänä toteutetut ristiintarkastukset

Kyselyvastaukset ja etänä toteutetut ristiintarkastukset

| (65) | Unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (4) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(65)

Unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (4) vireillepanopäivänä.

4

| (66) | Komissio sai vastauksen kyselyyn otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta (Helm ja Oxyde), seitsemältä käyttäjältä (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis ja SIR Industriale) ja kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company ja Jubail United Petrochemical Company). |
| --- | --- |

(66)

Komissio sai vastauksen kyselyyn otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta (Helm ja Oxyde), seitsemältä käyttäjältä (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis ja SIR Industriale) ja kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company ja Jubail United Petrochemical Company).

| (67) | Komissio hankki ja ristiintarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäljempänä ’covid-19-epidemiaa koskeva ilmoitus’ (5), komissio ei kuitenkaan kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä otokseen valittujen yritysten ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Sen sijaan komissio ristiintarkasti videoneuvottelun välityksellä seuraavien yritysten toimittamat tiedot:
  Unionin tuottajat:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgia (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Komissio hankki ja ristiintarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäljempänä ’covid-19-epidemiaa koskeva ilmoitus’ (5), komissio ei kuitenkaan kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä otokseen valittujen yritysten ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Sen sijaan komissio ristiintarkasti videoneuvottelun välityksellä seuraavien yritysten toimittamat tiedot:

5

Unionin tuottajat:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgia (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgia (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgia (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Saksa (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Saksa (ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys INEOS Europe AG)

Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc

Etuyhteydessä olevat kauppiaat, tuojat ja jalostajat:

| — | MEGlobal International FZE, Arabiemiirikunnat |
| --- | --- |

—

MEGlobal International FZE, Arabiemiirikunnat

| — | MEGlobal Europe GmbH, Sveitsi |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Sveitsi

| — | Equipolymers GmbH, Saksa |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Saksa

Saudi-Arabiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

| — | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

Saudi-Arabiassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat:

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi-Arabia |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi-Arabia

Etuyhteydessä olevat kauppiaat, tuojat ja jalostajat:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Alankomaat |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Alankomaat

| — | SABIC Italia Srl, Italia |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Italia

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Alankomaat. |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Alankomaat.

1.6   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (68) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(68)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (69) | CPME:n mukaan komission valitsema tutkimusajanjakso ei käsittänyt tutkimuksen aloittamista välittömästi edeltävää ajanjaksoa, kuten perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään. CPME väitti, että koska tutkimus aloitettiin 14 päivänä lokakuuta 2020, heinä-syyskuun 2020 välinen ajanjakso olisi pitänyt sisällyttää tutkimusajanjaksoon. Lisäksi CPME väitti, että covid-19-pandemian vaikutukset vääristivät tutkimusajanjakson kattaman tammi-kesäkuun 2020 välisen ajanjakson tarkastelua. Sen vuoksi CPME katsoi, että komission olisi kerättävä tietoa vahingon ja unionin edun arviointia varten tutkimusajanjakson jälkeiseltä ajalta. |
| --- | --- |

(69)

CPME:n mukaan komission valitsema tutkimusajanjakso ei käsittänyt tutkimuksen aloittamista välittömästi edeltävää ajanjaksoa, kuten perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään. CPME väitti, että koska tutkimus aloitettiin 14 päivänä lokakuuta 2020, heinä-syyskuun 2020 välinen ajanjakso olisi pitänyt sisällyttää tutkimusajanjaksoon. Lisäksi CPME väitti, että covid-19-pandemian vaikutukset vääristivät tutkimusajanjakson kattaman tammi-kesäkuun 2020 välisen ajanjakson tarkastelua. Sen vuoksi CPME katsoi, että komission olisi kerättävä tietoa vahingon ja unionin edun arviointia varten tutkimusajanjakson jälkeiseltä ajalta.

| (70) | Komissio voi valita tutkimusajanjakson oman harkintansa mukaan. Tässä tapauksessa valitulla ajanjaksolla on kaksi etua: se ajoittuu välittömästi tutkimuksen vireillepanopäivän edelle, ja se perustuu puolivuotiskausiin, mikä helpottaa yhteistyötä yritysten kanssa ja auttaa siten saamaan tarkkoja ja riittäviä tuloksia. Covid-19-pandemian vaikutuksia analysoidaan syy-yhteyden arvioinnin yhteydessä, mikä on toisinaan tarpeen sellaisten tekijöiden tapauksessa, jotka voivat heikentää syy-yhteyttä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(70)

Komissio voi valita tutkimusajanjakson oman harkintansa mukaan. Tässä tapauksessa valitulla ajanjaksolla on kaksi etua: se ajoittuu välittömästi tutkimuksen vireillepanopäivän edelle, ja se perustuu puolivuotiskausiin, mikä helpottaa yhteistyötä yritysten kanssa ja auttaa siten saamaan tarkkoja ja riittäviä tuloksia. Covid-19-pandemian vaikutuksia analysoidaan syy-yhteyden arvioinnin yhteydessä, mikä on toisinaan tarpeen sellaisten tekijöiden tapauksessa, jotka voivat heikentää syy-yhteyttä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (71) | Tarkasteltavana oleva tuote on Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin oleva etyleeniglykoli (tämänhetkinen EY-numero: 203-473-3), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2905 31 00 (Taric-koodi: 2905310010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(71)

Tarkasteltavana oleva tuote on Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin oleva etyleeniglykoli (tämänhetkinen EY-numero: 203-473-3), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2905 31 00 (Taric-koodi: 2905310010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (72) | MEG:stä käytetään myös nimityksiä monoetyleeniglykoli, etaanidioli ja 1,2-etaanidioli. |
| --- | --- |

(72)

MEG:stä käytetään myös nimityksiä monoetyleeniglykoli, etaanidioli ja 1,2-etaanidioli.

| (73) | MEG:n tuotannon ensimmäisessä vaiheessa tuotetaan etyleeniä, jota voidaan valmistaa eri raaka-aineista (etaanista, propaanista, NGL:stä tai butaanista). Seuraavaksi etyleeni hapetetaan, jolloin muodostuu etyleenioksidia, johon puolestaan sekoitetaan vettä, ja näin saadaan etyleeniglykolia. |
| --- | --- |

(73)

MEG:n tuotannon ensimmäisessä vaiheessa tuotetaan etyleeniä, jota voidaan valmistaa eri raaka-aineista (etaanista, propaanista, NGL:stä tai butaanista). Seuraavaksi etyleeni hapetetaan, jolloin muodostuu etyleenioksidia, johon puolestaan sekoitetaan vettä, ja näin saadaan etyleeniglykolia.

| (74) | MEG on hyödyke, josta on kaupallisesti saatavilla kahta laatua. Laatuluokat ovat kuitulaatu ja tekninen laatu. Kuitulaadun puhtausaste on erittäin korkea (99,9 %), kun taas teknisen laadun puhtausaste on alhaisempi. |
| --- | --- |

(74)

MEG on hyödyke, josta on kaupallisesti saatavilla kahta laatua. Laatuluokat ovat kuitulaatu ja tekninen laatu. Kuitulaadun puhtausaste on erittäin korkea (99,9 %), kun taas teknisen laadun puhtausaste on alhaisempi.

| (75) | Kuitulaatuista MEG:tä käytetään pääasiassa PET:n sekä polyesterikuitujen, -hartsien ja -kalvojen tuotannossa. Tekniseen laatuluokkaan kuuluvaa MEG:tä käytetään pääasiallisesti autoteollisuudessa jäätymisenestoaineena. Lisäksi MEG:tä käytetään lämmönsiirtoaineisiin, jäänpoistonesteisiin, pinnoitteisiin, tyydyttämättömiin polyesterihartseihin, polyesteripolyoleihin sekä vedyn erottamiseen maakaasusta. |
| --- | --- |

(75)

Kuitulaatuista MEG:tä käytetään pääasiassa PET:n sekä polyesterikuitujen, -hartsien ja -kalvojen tuotannossa. Tekniseen laatuluokkaan kuuluvaa MEG:tä käytetään pääasiallisesti autoteollisuudessa jäätymisenestoaineena. Lisäksi MEG:tä käytetään lämmönsiirtoaineisiin, jäänpoistonesteisiin, pinnoitteisiin, tyydyttämättömiin polyesterihartseihin, polyesteripolyoleihin sekä vedyn erottamiseen maakaasusta.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (76) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(76)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote sekä |
| --- | --- |

—

asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (77) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(77)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (78) | SABIC väitti, että tuotteen määritelmä oli liian laaja, ja pyysi vaatimuksia vastaamattoman MEG:n jättämistä pois tutkimuksesta väittäen, että kyseinen tuote ei ole verrattavissa ensiluokkaiseen (vaatimuksia vastaavaan) MEG:hen eikä kilpaile sen kanssa. Lisäksi SABIC esitti, että jos komissio päättäisi olla jättämättä vaatimuksia vastaamatonta MEG:tä pois tutkimuksesta, sen olisi muutettava tuotteiden valvontakoodien muodostustapaa niin, että ne kattavat myös vaatimuksia vastaamattoman MEG:n. |
| --- | --- |

(78)

SABIC väitti, että tuotteen määritelmä oli liian laaja, ja pyysi vaatimuksia vastaamattoman MEG:n jättämistä pois tutkimuksesta väittäen, että kyseinen tuote ei ole verrattavissa ensiluokkaiseen (vaatimuksia vastaavaan) MEG:hen eikä kilpaile sen kanssa. Lisäksi SABIC esitti, että jos komissio päättäisi olla jättämättä vaatimuksia vastaamatonta MEG:tä pois tutkimuksesta, sen olisi muutettava tuotteiden valvontakoodien muodostustapaa niin, että ne kattavat myös vaatimuksia vastaamattoman MEG:n.

| (79) | Vaatimuksia vastaamaton MEG ei ole eri tuotelaji, vaan se on MEG:tä, jonka laatu on heikentynyt kuljetuksen aikana vahingossa tapahtuneen hapettumisen seurauksena. MEG:n tuottajat eivät valmista tällaista tuotetta tarkoituksella. Riippuen siitä, kuinka merkittävästi laatu on heikentynyt, vaatimuksia vastaamaton MEG voidaan joko hävittää tai sekoittaa ensiluokkaisen MEG:n kanssa ja käyttää tiettyihin tarkoituksiin, kuten jäähdytysnesteeksi autoteollisuuden tarpeisiin. Näin ollen väite hylättiin, eikä tuotteiden valvontakoodeja ollut tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

(79)

Vaatimuksia vastaamaton MEG ei ole eri tuotelaji, vaan se on MEG:tä, jonka laatu on heikentynyt kuljetuksen aikana vahingossa tapahtuneen hapettumisen seurauksena. MEG:n tuottajat eivät valmista tällaista tuotetta tarkoituksella. Riippuen siitä, kuinka merkittävästi laatu on heikentynyt, vaatimuksia vastaamaton MEG voidaan joko hävittää tai sekoittaa ensiluokkaisen MEG:n kanssa ja käyttää tiettyihin tarkoituksiin, kuten jäähdytysnesteeksi autoteollisuuden tarpeisiin. Näin ollen väite hylättiin, eikä tuotteiden valvontakoodeja ollut tarpeen muuttaa.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   SAUDI-ARABIA

SAUDI-ARABIA

| (80) | Saudi-Arabiassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovellettu otantaa. Ainoa yritysryhmä oli SABIC, jolla on kuusi tuotantoyksikköä, ja niistä kunkin valmistuskustannukset tarkastettiin erikseen. Vain yksi kuudesta tuotantoyksiköstä tuotti tuotetta kotimarkkinoille, ja sen vuoksi normaaliarvoa laskettaessa käytettiin kyseisen tuotantoyksikön valmistuskustannuksia. Sekä kotimarkkinamyyntiä että unioniin suuntautuvaa vientiä tarkasteltiin kuitenkin yritysryhmän tasolla. |
| --- | --- |

(80)

Saudi-Arabiassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovellettu otantaa. Ainoa yritysryhmä oli SABIC, jolla on kuusi tuotantoyksikköä, ja niistä kunkin valmistuskustannukset tarkastettiin erikseen. Vain yksi kuudesta tuotantoyksiköstä tuotti tuotetta kotimarkkinoille, ja sen vuoksi normaaliarvoa laskettaessa käytettiin kyseisen tuotantoyksikön valmistuskustannuksia. Sekä kotimarkkinamyyntiä että unioniin suuntautuvaa vientiä tarkasteltiin kuitenkin yritysryhmän tasolla.

3.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (81) | Komissio tutki ensin, oliko vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään viisi prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa. |
| --- | --- |

(81)

Komissio tutki ensin, oliko vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään viisi prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.

| (82) | Koska kotimarkkinoilla myytiin ja unioniin vietiin vain yhtä tuotelajia, komission ei ollut tarpeen tarkastaa edustavuutta tuotelajien tasolla. |
| --- | --- |

(82)

Koska kotimarkkinoilla myytiin ja unioniin vietiin vain yhtä tuotelajia, komission ei ollut tarpeen tarkastaa edustavuutta tuotelajien tasolla.

| (83) | Seuraavaksi komissio määritti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Seuraavaksi komissio määritti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (84) | Normaaliarvo perustuu tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen myynnin määrä on yli 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(84)

Normaaliarvo perustuu tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen myynnin määrä on yli 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; ja

| b) | painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (85) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(85)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla.

| (86) | Normaaliarvo on pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjaksolla, jos






  a) | kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(86)

Normaaliarvo on pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjaksolla, jos

a)

kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

b)

painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

3.1.2   Valmistuskustannuksiin sovellettavat oikaisut

Valmistuskustannuksiin sovellettavat oikaisut

| (87) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ostavat MEG:n tuotantoon tarvittavan raaka-aineen, erityisesti propaanin, etuyhteydessä olevalta yritykseltä, valtion omistamalta Saudi Aramcolta, joka on tällä alalla maan monopoliasemassa oleva toimittaja. |
| --- | --- |

(87)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ostavat MEG:n tuotantoon tarvittavan raaka-aineen, erityisesti propaanin, etuyhteydessä olevalta yritykseltä, valtion omistamalta Saudi Aramcolta, joka on tällä alalla maan monopoliasemassa oleva toimittaja.

| (88) | SABIC oli Saudi-Arabian valtion elimen Public Investment Fundin, jäljempänä ’PIF’, omistuksessa kesäkuun 2020 loppuun asti, jolloin Saudi Aramco osti PIF:n osuuden, 70 prosenttia yrityksen osakkeista. Saudi-Arabian valtio omistaa 95,8 prosenttia Saudi Aramcosta, ja vuodesta 2016 lähtien Aramcon puheenjohtajana on toiminut H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, joka on toiminut myös PIF:n hallintoneuvoston jäsenenä ja toimitusjohtajana vuodesta 2015 lähtien. Sen vuoksi näiden kahden yrityksen katsotaan olevan etuyhteydessä toisiinsa, sillä valtio on yrityksessä yhteisenä osakkeenomistajana ja H.E. Yasir O. AL Rumayyan toimii molempien yritysten työntekijänä/johtajana. |
| --- | --- |

(88)

SABIC oli Saudi-Arabian valtion elimen Public Investment Fundin, jäljempänä ’PIF’, omistuksessa kesäkuun 2020 loppuun asti, jolloin Saudi Aramco osti PIF:n osuuden, 70 prosenttia yrityksen osakkeista. Saudi-Arabian valtio omistaa 95,8 prosenttia Saudi Aramcosta, ja vuodesta 2016 lähtien Aramcon puheenjohtajana on toiminut H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, joka on toiminut myös PIF:n hallintoneuvoston jäsenenä ja toimitusjohtajana vuodesta 2015 lähtien. Sen vuoksi näiden kahden yrityksen katsotaan olevan etuyhteydessä toisiinsa, sillä valtio on yrityksessä yhteisenä osakkeenomistajana ja H.E. Yasir O. AL Rumayyan toimii molempien yritysten työntekijänä/johtajana.

| (89) | Tämän yhteyden vuoksi raaka-aineostoja ei voida pitää tavanomaisena kaupankäyntinä, eikä niitä sen vuoksi voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Propaanin (joka on etyleenin ja näin ollen myös MEG:n valmistukseen käytettävä raaka-aine) erityistapauksessa valtio vahvistaa hinnat siihen etuyhteydessä olevien yritysten toiminnan perusteella. Näin ollen tämä yhteys vaikuttaa suoraan hintoihin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(89)

Tämän yhteyden vuoksi raaka-aineostoja ei voida pitää tavanomaisena kaupankäyntinä, eikä niitä sen vuoksi voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Propaanin (joka on etyleenin ja näin ollen myös MEG:n valmistukseen käytettävä raaka-aine) erityistapauksessa valtio vahvistaa hinnat siihen etuyhteydessä olevien yritysten toiminnan perusteella. Näin ollen tämä yhteys vaikuttaa suoraan hintoihin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (90) | Edellä esitetystä syystä komissio tutki raaka-aineostot yksityiskohtaisesti ja käytti normaaliarvon laskemiseen jäljempänä kuvattua menetelmää. SABIC ostaa propaania Saudi Aramcolta valtion määrittämällä kiinteällä hinnalla, joka on 20 prosenttia alhaisempi kuin propaanin hinta Japanissa. (6) |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetystä syystä komissio tutki raaka-aineostot yksityiskohtaisesti ja käytti normaaliarvon laskemiseen jäljempänä kuvattua menetelmää. SABIC ostaa propaania Saudi Aramcolta valtion määrittämällä kiinteällä hinnalla, joka on 20 prosenttia alhaisempi kuin propaanin hinta Japanissa. (6)

6

| (91) | Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että jos tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvät kustannukset eivät käy riittävän hyvin ilmi asianomaisen osapuolen kirjanpitomerkinnöistä, näitä kustannuksia oikaistaan tai ne määritetään saman maan muiden tuottajien tai viejien kustannusten perusteella tai, jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei voida käyttää, mitä tahansa muuta hyväksyttävää perustetta käyttäen, mukaan lukien muilta edustavilta markkinoilta saadut tiedot. |
| --- | --- |

(91)

Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että jos tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen ja myyntiin liittyvät kustannukset eivät käy riittävän hyvin ilmi asianomaisen osapuolen kirjanpitomerkinnöistä, näitä kustannuksia oikaistaan tai ne määritetään saman maan muiden tuottajien tai viejien kustannusten perusteella tai, jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei voida käyttää, mitä tahansa muuta hyväksyttävää perustetta käyttäen, mukaan lukien muilta edustavilta markkinoilta saadut tiedot.

| (92) | Komissio totesi, että SABICin kirjanpitomerkinnät eivät antaneet riittävän hyvää käsitystä propaaniraaka-aineen kustannuksista SABICin ja tavarantoimittajan välisen yhteyden vuoksi. Sen vuoksi komissio oikaisi propaanin kustannuksia korottamalla SABICin Saudi Aramcolle maksamaa hintaa poistaakseen 20 prosentin alennuksen ja saattaakseen sen näin Saudi-Arabian valtion käyttämän vertailuarvon tasolle. |
| --- | --- |

(92)

Komissio totesi, että SABICin kirjanpitomerkinnät eivät antaneet riittävän hyvää käsitystä propaaniraaka-aineen kustannuksista SABICin ja tavarantoimittajan välisen yhteyden vuoksi. Sen vuoksi komissio oikaisi propaanin kustannuksia korottamalla SABICin Saudi Aramcolle maksamaa hintaa poistaakseen 20 prosentin alennuksen ja saattaakseen sen näin Saudi-Arabian valtion käyttämän vertailuarvon tasolle.

| (93) | Propaanin kustannuksiin tehdyn oikaisun perusteella komissio oikaisi SABICin MEG:n tuotantokustannuksissa huomioon ottamia etyleenin kustannuksia. |
| --- | --- |

(93)

Propaanin kustannuksiin tehdyn oikaisun perusteella komissio oikaisi SABICin MEG:n tuotantokustannuksissa huomioon ottamia etyleenin kustannuksia.

| (94) | Kotimarkkinamyynnin analysointi osoitti, että kun otetaan huomioon oikaistut valmistuskustannukset, alle 80 prosenttia koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta alitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(94)

Kotimarkkinamyynnin analysointi osoitti, että kun otetaan huomioon oikaistut valmistuskustannukset, alle 80 prosenttia koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta alitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

3.1.3   Vientihinta

Vientihinta

| (95) | Saudi-Arabiasta unioniin viedyn MEG:n valmisti kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista yksi muodostaa yhteisyrityksen ExxonMobilin ja yksi (Mitsubishi Corporationiin etuyhteydessä olevan) SPDC:n kanssa. MEG viedään kolmen eri etuyhteydessä olevien kauppiaiden ja tuojien unionissa toimivan verkoston kautta: yksi verkostoista tekee yhteistyötä SABICin, yksi ExxonMobilin ja yksi SPDC:n kanssa. |
| --- | --- |

(95)

Saudi-Arabiasta unioniin viedyn MEG:n valmisti kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista yksi muodostaa yhteisyrityksen ExxonMobilin ja yksi (Mitsubishi Corporationiin etuyhteydessä olevan) SPDC:n kanssa. MEG viedään kolmen eri etuyhteydessä olevien kauppiaiden ja tuojien unionissa toimivan verkoston kautta: yksi verkostoista tekee yhteistyötä SABICin, yksi ExxonMobilin ja yksi SPDC:n kanssa.

| (96) | Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(96)

Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi.

| (97) | Voittomarginaalin osalta komissio päätti käyttää alustavasti eräässä aiemmassa menettelyssä käytettyä voittomarginaalia yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien tietojen luottamuksellisuuden vuoksi. Tässä aiemmassa menettelyssä oli kyse toisesta samankaltaisen tuotannonalan valmistamasta ja samankaltaisissa olosuhteissa tuodusta kemiallisesta tuotteesta, polyvinyylialkoholista, jota koskevassa hiljattain tehdyssä tutkimuksessa voittomarginaaliksi määritettiin 6,89 prosenttia (7). Tässä vaiheessa tämä voittomarginaali on objektiivisin käytettävissä oleva perusta markkinaehtoisen vientihinnan arvioimiseksi tyydyttävästi. |
| --- | --- |

(97)

Voittomarginaalin osalta komissio päätti käyttää alustavasti eräässä aiemmassa menettelyssä käytettyä voittomarginaalia yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien tietojen luottamuksellisuuden vuoksi. Tässä aiemmassa menettelyssä oli kyse toisesta samankaltaisen tuotannonalan valmistamasta ja samankaltaisissa olosuhteissa tuodusta kemiallisesta tuotteesta, polyvinyylialkoholista, jota koskevassa hiljattain tehdyssä tutkimuksessa voittomarginaaliksi määritettiin 6,89 prosenttia (7). Tässä vaiheessa tämä voittomarginaali on objektiivisin käytettävissä oleva perusta markkinaehtoisen vientihinnan arvioimiseksi tyydyttävästi.

7

| (98) | Valituksen tekijä toimitti tutkimuksen aikana asiakirjoja, joiden perusteella sillä oli syytä uskoa, että Lotte ja Mitsubishi olivat sopineet tietynlaisesta yhtiösuhteesta tai hyvitysjärjestelyistä MEG:n jakelun ja myynnin osalta, mukaan lukien unionissa tapahtuva jakelu ja myynti. Tämän perusteella valituksen tekijä huomautti, että tapauksissa, joissa vientihinta ei näytä olevan luotettava, koska viejän ja tuojan tai kolmannen osapuolen välillä on yhtiösuhde tai hyvitysjärjestely, vientihinta voidaan muodostaa sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. |
| --- | --- |

(98)

Valituksen tekijä toimitti tutkimuksen aikana asiakirjoja, joiden perusteella sillä oli syytä uskoa, että Lotte ja Mitsubishi olivat sopineet tietynlaisesta yhtiösuhteesta tai hyvitysjärjestelyistä MEG:n jakelun ja myynnin osalta, mukaan lukien unionissa tapahtuva jakelu ja myynti. Tämän perusteella valituksen tekijä huomautti, että tapauksissa, joissa vientihinta ei näytä olevan luotettava, koska viejän ja tuojan tai kolmannen osapuolen välillä on yhtiösuhde tai hyvitysjärjestely, vientihinta voidaan muodostaa sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle.

| (99) | Lotte kiisti jyrkästi, että sen ja Mitsubishin välillä olisi yhtiösuhde MEG:n jakelun ja myynnin osalta, mukaan lukien unionissa tapahtuva jakelu ja myynti. Valituksen tekijän esittämät tiedot olivat vanhentuneita ja koskivat vuotta 2015, jolloin Lotte ja Mitsubishi kävivät keskustelua mahdollisesta yhteisyrityksestä, mutta keskustelut eivät johtaneet sellaisen perustamiseen. Lotte ja Mitsubishi eivät siis ole etuyhteydessä toisiinsa. |
| --- | --- |

(99)

Lotte kiisti jyrkästi, että sen ja Mitsubishin välillä olisi yhtiösuhde MEG:n jakelun ja myynnin osalta, mukaan lukien unionissa tapahtuva jakelu ja myynti. Valituksen tekijän esittämät tiedot olivat vanhentuneita ja koskivat vuotta 2015, jolloin Lotte ja Mitsubishi kävivät keskustelua mahdollisesta yhteisyrityksestä, mutta keskustelut eivät johtaneet sellaisen perustamiseen. Lotte ja Mitsubishi eivät siis ole etuyhteydessä toisiinsa.

| (100) | Mitsubishi totesi, että valituksen tekijän mainitsemat tiedot ovat vanhentuneita ja että se ei ole perusasetuksessa tarkoitetussa etuyhteydessä Lotteen. Se selvensi, että Mitsubishi Corporationin ja Lotten välillä ei ole hyvitysjärjestelyjä, joiden vuoksi vientihinnat, joilla Lotte myy MEG:tä Mitsubishille, eivät olisi tavanomaisessa kaupankäynnissä käytettäviä hintoja. |
| --- | --- |

(100)

Mitsubishi totesi, että valituksen tekijän mainitsemat tiedot ovat vanhentuneita ja että se ei ole perusasetuksessa tarkoitetussa etuyhteydessä Lotteen. Se selvensi, että Mitsubishi Corporationin ja Lotten välillä ei ole hyvitysjärjestelyjä, joiden vuoksi vientihinnat, joilla Lotte myy MEG:tä Mitsubishille, eivät olisi tavanomaisessa kaupankäynnissä käytettäviä hintoja.

| (101) | Tutkimuksen aikataulun vuoksi komissio ei voinut tutkia näitä huomautuksia perusteellisesti tässä vaiheessa, ja se aikoo selvittää asiaa, mukaan lukien sen tutkittavaksi ottamista, tarkemmin lopullista päätöstä varten. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksen aikataulun vuoksi komissio ei voinut tutkia näitä huomautuksia perusteellisesti tässä vaiheessa, ja se aikoo selvittää asiaa, mukaan lukien sen tutkittavaksi ottamista, tarkemmin lopullista päätöstä varten.

3.1.4   Vertailu

Vertailu

| (102) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(102)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (103) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kotimaisten vakuutuskustannusten, Saudi-Arabiassa syntyneiden rahtikustannusten, palkkioiden, Saudi-Arabiassa syntyneiden käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, merirahdin ja -vakuutuksen, unionin tullien, luottokustannusten, teknisen avun, pankkimaksujen, vuoden lopussa maksettavien alennusten ja muiden korjausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(103)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kotimaisten vakuutuskustannusten, Saudi-Arabiassa syntyneiden rahtikustannusten, palkkioiden, Saudi-Arabiassa syntyneiden käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, merirahdin ja -vakuutuksen, unionin tullien, luottokustannusten, teknisen avun, pankkimaksujen, vuoden lopussa maksettavien alennusten ja muiden korjausten huomioon ottamiseksi.

3.1.5   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (104) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (105) | Kaikkien muiden Saudi-Arabiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena Saudi-Arabiasta peräisin olevan, tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin kokonaismäärästä, joka on määritetty Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(105)

Kaikkien muiden Saudi-Arabiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena Saudi-Arabiasta peräisin olevan, tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin kokonaismäärästä, joka on määritetty Eurostatin tietojen perusteella.

| (106) | Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrä oli noin 100 prosenttia koko tuonnin määrästä tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella komissio päätti asettaa kaikkia muita yrityksiä koskevan polkumyyntimarginaalin sen yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein. |
| --- | --- |

(106)

Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrä oli noin 100 prosenttia koko tuonnin määrästä tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella komissio päätti asettaa kaikkia muita yrityksiä koskevan polkumyyntimarginaalin sen yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.

| (107) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Kaikki muut yritykset | 11,1 % |

(107)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kaikki muut yritykset

11,1 %

3.2   Yhdysvallat

Yhdysvallat

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (108) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään viisi prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(108)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään viisi prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (109) | Koska kotimarkkinoilla myytiin ja unioniin vietiin vain yhtä tuotelajia, komission ei ollut tarpeen tarkastaa edustavuutta tuotelajien tasolla. |
| --- | --- |

(109)

Koska kotimarkkinoilla myytiin ja unioniin vietiin vain yhtä tuotelajia, komission ei ollut tarpeen tarkastaa edustavuutta tuotelajien tasolla.

| (110) | Seuraavaksi komissio määritti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Seuraavaksi komissio määritti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (111) | Normaaliarvo perustuu tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen myynnin määrä on yli 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(111)

Normaaliarvo perustuu tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen myynnin määrä on yli 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä; ja

| b) | painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (112) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(112)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla.

| (113) | Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjaksolla, jos






  a) | kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(113)

Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjaksolla, jos

a)

kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

b)

painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

3.2.2   Kustannusten kohdentaminen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen

Kustannusten kohdentaminen tarkasteltavana olevaan tuotteeseen

| (114) | Lotte Chemicals Louisiana LLC:n osalta kotimarkkinamyynnin analysointi osoitti, että yrityksen aiemmin soveltaman kustannusten kohdentamisen perusteella alle 80 prosenttia sen koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta alitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(114)

Lotte Chemicals Louisiana LLC:n osalta kotimarkkinamyynnin analysointi osoitti, että yrityksen aiemmin soveltaman kustannusten kohdentamisen perusteella alle 80 prosenttia sen koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta alitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

| (115) | MEGlobal Americas Incin osalta alle 80 prosenttia koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja painotettu keskimääräinen myyntihinta ylitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(115)

MEGlobal Americas Incin osalta alle 80 prosenttia koko kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja painotettu keskimääräinen myyntihinta ylitti tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

3.2.3   Vientihinta

Vientihinta

| (116) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(116)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

| (117) | Sen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(117)

Sen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (118) | Sen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin Sveitsissä tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi. Näistä jälkimmäisen osalta voittomarginaali määritettiin Saudi-Arabiasta peräisin olevan viennin vientihintaa koskevassa kohdassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(118)

Sen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin Sveitsissä tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi. Näistä jälkimmäisen osalta voittomarginaali määritettiin Saudi-Arabiasta peräisin olevan viennin vientihintaa koskevassa kohdassa kuvatulla tavalla.

3.2.4   Vientihinnan muodostaminen tapauksissa, joissa tuotetta myytiin unionissa toimivalle etuyhteydessä olevalle jalostajalle

Vientihinnan muodostaminen tapauksissa, joissa tuotetta myytiin unionissa toimivalle etuyhteydessä olevalle jalostajalle

| (119) | Yrityksen MEGlobal Americas tapauksessa yrityksen kanssa etuyhteydessä oleva unionissa toimiva tuoja myi osan myydystä määrästä etuyhteydettömille asiakkaille. Tämän osalta noudatettiin edellä 3.2.3 kohdassa kuvattua menetelmää. |
| --- | --- |

(119)

Yrityksen MEGlobal Americas tapauksessa yrityksen kanssa etuyhteydessä oleva unionissa toimiva tuoja myi osan myydystä määrästä etuyhteydettömille asiakkaille. Tämän osalta noudatettiin edellä 3.2.3 kohdassa kuvattua menetelmää.

| (120) | Osa yrityksen myymästä määrästä, jonka unionissa toimiva yrityksen kanssa etuyhteydessä oleva tuoja myi, myytiin kuitenkin etuyhteydessä olevalle MEG:n jalostajalle, joka valmisti siitä eri tuotetta (PET) myytäväksi muille osapuolille. Etuyhteydessä oleva jalostaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja toimitti pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(120)

Osa yrityksen myymästä määrästä, jonka unionissa toimiva yrityksen kanssa etuyhteydessä oleva tuoja myi, myytiin kuitenkin etuyhteydessä olevalle MEG:n jalostajalle, joka valmisti siitä eri tuotetta (PET) myytäväksi muille osapuolille. Etuyhteydessä oleva jalostaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja toimitti pyydetyt tiedot.

| (121) | Koska tässä tapauksessa ei ollut käytettävissä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua jälleenmyyntihintaa, komissio määritti vientihinnan muulla hyväksyttävällä perusteella eli PET:n kustannusrakenteen perusteella. |
| --- | --- |

(121)

Koska tässä tapauksessa ei ollut käytettävissä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua jälleenmyyntihintaa, komissio määritti vientihinnan muulla hyväksyttävällä perusteella eli PET:n kustannusrakenteen perusteella.

| (122) | Näin määritettyä MEG:n hintaa käytettiin vientihinnan laskemiseen noudattaen edellä 3.2.3 kohdassa kuvattua menetelmää, koska myyntiin osallistui etuyhteydessä oleva tuoja. |
| --- | --- |

(122)

Näin määritettyä MEG:n hintaa käytettiin vientihinnan laskemiseen noudattaen edellä 3.2.3 kohdassa kuvattua menetelmää, koska myyntiin osallistui etuyhteydessä oleva tuoja.

3.2.5   Vertailu

Vertailu

| (123) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(123)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (124) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin käsittely- ja lastauskustannusten, viejämaassa syntyneiden rahtikustannusten, merirahdin ja -vakuutuksen, tullien ja muiden tuontimaksujen, unionissa syntyneiden rahtikustannusten, luottokustannusten sekä kotimaisten vakuutuskustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(124)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin käsittely- ja lastauskustannusten, viejämaassa syntyneiden rahtikustannusten, merirahdin ja -vakuutuksen, tullien ja muiden tuontimaksujen, unionissa syntyneiden rahtikustannusten, luottokustannusten sekä kotimaisten vakuutuskustannusten huomioon ottamiseksi.

3.2.6   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (125) | Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

| (126) | Tällä perusteella 2 artiklan 12 kohdan mukaiset väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |

(126)

Tällä perusteella 2 artiklan 12 kohdan mukaiset väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

| (127) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(127)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella.

| (128) | Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 13,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 13,5 prosenttia.

| (129) | Kaikkien muiden Yhdysvalloissa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena Yhdysvalloista peräisin olevan, tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin kokonaismäärästä, joka on määritetty Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(129)

Kaikkien muiden Yhdysvalloissa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena Yhdysvalloista peräisin olevan, tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin kokonaismäärästä, joka on määritetty Eurostatin tietojen perusteella.

| (130) | Tässä tapauksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus koko tuonnin määrästä oli noin 59 prosenttia tutkimusajanjakson ajalta. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein, suurimmalle edustavalle asiakaskohtaiselle liiketapahtumien ryhmälle määritetylle tasolle. |
| --- | --- |

(130)

Tässä tapauksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus koko tuonnin määrästä oli noin 59 prosenttia tutkimusajanjakson ajalta. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein, suurimmalle edustavalle asiakaskohtaiselle liiketapahtumien ryhmälle määritetylle tasolle.

| (131) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 13,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 52,0 % |

(131)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

13,5 %

Kaikki muut yritykset

52,0 %

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (132) | Samankaltaista tuotetta valmisti unionissa tutkimusajanjaksolla 12 tuottajaa (yhdeksän tuottajien ryhmää). Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(132)

Samankaltaista tuotetta valmisti unionissa tutkimusajanjaksolla 12 tuottajaa (yhdeksän tuottajien ryhmää). Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (133) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 942 911 tonnia. Komissio määritti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olleiden tietojen perusteella, mukaan lukien valituksen tekijän toimittamat tiedot, joita verrattiin luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin. Valituksen tekijä arvioi yhteistyöstä kieltäytyneitä unionin tuojia koskevat tiedot markkinatietouden perusteella. Kuten 58 kappaleessa todetaan, otokseen valitun kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 64,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 942 911 tonnia. Komissio määritti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olleiden tietojen perusteella, mukaan lukien valituksen tekijän toimittamat tiedot, joita verrattiin luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin. Valituksen tekijä arvioi yhteistyöstä kieltäytyneitä unionin tuojia koskevat tiedot markkinatietouden perusteella. Kuten 58 kappaleessa todetaan, otokseen valitun kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 64,1 prosenttia.

| (134) | Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan tuottajat, jotka ovat etuyhteydessä Saudi-Arabiassa ja/tai Yhdysvalloissa toimiviin viejiin tai tuojiin ja/tai ovat itse väitetyn polkumyynnin alaisen tuotteen tuojia, voidaan sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa määritellään, milloin tuottajien katsotaan olevan etuyhteydessä viejiin tai tuojiin. |
| --- | --- |

(134)

Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan tuottajat, jotka ovat etuyhteydessä Saudi-Arabiassa ja/tai Yhdysvalloissa toimiviin viejiin tai tuojiin ja/tai ovat itse väitetyn polkumyynnin alaisen tuotteen tuojia, voidaan sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle. Asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa määritellään, milloin tuottajien katsotaan olevan etuyhteydessä viejiin tai tuojiin.

| (135) | SABIC väitti, että yksi valituksen tekijöistä on tuonut MEG:tä Saudi-Arabiasta toistuvasti eikä sitä siksi pitäisi katsoa unionin tuottajaksi. |
| --- | --- |

(135)

SABIC väitti, että yksi valituksen tekijöistä on tuonut MEG:tä Saudi-Arabiasta toistuvasti eikä sitä siksi pitäisi katsoa unionin tuottajaksi.

| (136) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseinen MEG:n tuottaja ei itse tuonut MEG:tä Saudi-Arabiasta, vaan tuojana oli kaksi siihen etuyhteydessä olevaa yritystä. Nämä etuyhteydessä olevat yritykset toivat tutkimusajanjakson aikana hyvin vähäisiä määriä MEG:tä Saudi-Arabiasta täydentääkseen omia varastojaan ajoissa. Kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset ovat itse MEG:n käyttäjiä. Sen vuoksi komissio totesi, että kyseistä tuottajaa ei ollut syytä sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(136)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseinen MEG:n tuottaja ei itse tuonut MEG:tä Saudi-Arabiasta, vaan tuojana oli kaksi siihen etuyhteydessä olevaa yritystä. Nämä etuyhteydessä olevat yritykset toivat tutkimusajanjakson aikana hyvin vähäisiä määriä MEG:tä Saudi-Arabiasta täydentääkseen omia varastojaan ajoissa. Kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset ovat itse MEG:n käyttäjiä. Sen vuoksi komissio totesi, että kyseistä tuottajaa ei ollut syytä sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle.

| (137) | Mitsubishi väitti, että yksi valituksen tekijöistä toi MEG:tä asianomaisista maista eikä sitä siksi pitäisi katsoa unionin tuottajaksi. |
| --- | --- |

(137)

Mitsubishi väitti, että yksi valituksen tekijöistä toi MEG:tä asianomaisista maista eikä sitä siksi pitäisi katsoa unionin tuottajaksi.

| (138) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseinen yritys ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisista maista tutkimusajanjaksolla. Se oli aiemmin tuonut hyvin vähäisiä määriä MEG:tä täydentääkseen omia varastojaan ajoissa. Sen vuoksi komissio totesi, että kyseistä tuottajaa ei ollut syytä sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(138)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseinen yritys ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisista maista tutkimusajanjaksolla. Se oli aiemmin tuonut hyvin vähäisiä määriä MEG:tä täydentääkseen omia varastojaan ajoissa. Sen vuoksi komissio totesi, että kyseistä tuottajaa ei ollut syytä sulkea unionin tuotannonalan ulkopuolelle.

| (139) | Myös SABIC väitti, että erääseen valitusta tukevaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys toi MEG:tä Saudi-Arabiasta. Yritys kieltäytyi yhteistyöstä, eikä saatavilla ollut muuta näyttöä, jonka perusteella komissio olisi voinut todeta, että yritys pitäisi jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Kyseessä on kuitenkin pieni yritys, joten vaikka se olisi suljettu määritelmän ulkopuolelle, tällä ei olisi ollut vahingon ja syy-yhteyden määrittämisen kannalta merkittävää vaikutusta. |
| --- | --- |

(139)

Myös SABIC väitti, että erääseen valitusta tukevaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys toi MEG:tä Saudi-Arabiasta. Yritys kieltäytyi yhteistyöstä, eikä saatavilla ollut muuta näyttöä, jonka perusteella komissio olisi voinut todeta, että yritys pitäisi jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Kyseessä on kuitenkin pieni yritys, joten vaikka se olisi suljettu määritelmän ulkopuolelle, tällä ei olisi ollut vahingon ja syy-yhteyden määrittämisen kannalta merkittävää vaikutusta.

| (140) | Komissio tutki myös unionin tuotannonalan nykyisiä yhteyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen viejiin ja tuojiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Saudi-Arabiassa toimiva MEG:n tuottaja on yksi yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan suurimmista osakkeenomistajista ja kaksi muuta yhteistyöstä kieltäytynyttä unionin tuottajaa on Yhdysvalloissa toimivien MEG:n tuottajien omistuksessa. Koska nämä yritykset kieltäytyivät yhteistyöstä eikä tältä osin ollut saatavilla muuta näyttöä, komissio ei voinut todeta, että ne pitäisi jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(140)

Komissio tutki myös unionin tuotannonalan nykyisiä yhteyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen viejiin ja tuojiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Saudi-Arabiassa toimiva MEG:n tuottaja on yksi yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan suurimmista osakkeenomistajista ja kaksi muuta yhteistyöstä kieltäytynyttä unionin tuottajaa on Yhdysvalloissa toimivien MEG:n tuottajien omistuksessa. Koska nämä yritykset kieltäytyivät yhteistyöstä eikä tältä osin ollut saatavilla muuta näyttöä, komissio ei voinut todeta, että ne pitäisi jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.

4.2   Unionin markkinoiden määrittäminen

Unionin markkinoiden määrittäminen

| (141) | Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi komissio tutki, olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. |
| --- | --- |

(141)

Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi komissio tutki, olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

| (142) | Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja MEG:n koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. |
| --- | --- |

(142)

Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja MEG:n koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.

| (143) | Komissio totesi, että kytkösmarkkinoiden kulutuksen osuus unionin koko kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana oli noin seitsemän prosenttia, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 1 käy ilmi. Kytkösmarkkinat pienenivät tarkastelujaksolla 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(143)

Komissio totesi, että kytkösmarkkinoiden kulutuksen osuus unionin koko kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana oli noin seitsemän prosenttia, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 1 käy ilmi. Kytkösmarkkinat pienenivät tarkastelujaksolla 28 prosenttia.

| (144) | Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoanalyysin kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäviksi tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa. |
| --- | --- |

(144)

Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoanalyysin kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäviksi tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.

| (145) | Yksi otokseen valituista MEG:n tuottajista vaihtaa osan tuottamastaan MEG:stä vastaavaan määrään etyleenioksidia pitkäaikaisen vaihtosopimuksen nojalla. Tässä sopimuksessa määrätään myös sen allekirjoitushetkellä määritetystä muuntomaksusta. Tämän sopimuksen piiriin kuuluva MEG:n määrä on otettu huomioon makrotaloudellisten indikaattoreiden arvioinnissa, mutta sitä ei oteta huomioon mikrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä, koska otokseen valitun unionin tuottajan saama muuntomaksu ei perustu markkinaehtoihin. Tämän vaihtosopimuksen nojalla myydyn määrän sisällyttäminen mikrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin ei olisi kuitenkaan vaikuttanut kannattavuuden kehitykseen eikä siihen lopputulemaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten 197 ja 206 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(145)

Yksi otokseen valituista MEG:n tuottajista vaihtaa osan tuottamastaan MEG:stä vastaavaan määrään etyleenioksidia pitkäaikaisen vaihtosopimuksen nojalla. Tässä sopimuksessa määrätään myös sen allekirjoitushetkellä määritetystä muuntomaksusta. Tämän sopimuksen piiriin kuuluva MEG:n määrä on otettu huomioon makrotaloudellisten indikaattoreiden arvioinnissa, mutta sitä ei oteta huomioon mikrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä, koska otokseen valitun unionin tuottajan saama muuntomaksu ei perustu markkinaehtoihin. Tämän vaihtosopimuksen nojalla myydyn määrän sisällyttäminen mikrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin ei olisi kuitenkaan vaikuttanut kannattavuuden kehitykseen eikä siihen lopputulemaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten 197 ja 206 kappaleessa todetaan.

| (146) | Komissio tarkasteli joitakin unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit olivat myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, vientimäärä ja -hinnat, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta. Mikäli mahdollista ja perusteltua, tämän tarkastelun tuloksia verrattiin kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin kattava kuva. |
| --- | --- |

(146)

Komissio tarkasteli joitakin unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit olivat myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, vientimäärä ja -hinnat, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta. Mikäli mahdollista ja perusteltua, tämän tarkastelun tuloksia verrattiin kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin kattava kuva.

| (147) | Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voitiin tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö. Nämä muut taloudelliset indikaattorit olivat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti. Ne riippuvat koko tuotantotoiminnasta riippumatta siitä, käytetäänkö tuotanto sisäisesti vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(147)

Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voitiin tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö. Nämä muut taloudelliset indikaattorit olivat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti. Ne riippuvat koko tuotantotoiminnasta riippumatta siitä, käytetäänkö tuotanto sisäisesti vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.

4.3   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (148) | Komissio määritti unionin kulutuksen valituksen tekijän määrittämän unionin kokonaismyynnin ja kaikista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia koskevien Eurostatin tuontitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(148)

Komissio määritti unionin kulutuksen valituksen tekijän määrittämän unionin kokonaismyynnin ja kaikista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia koskevien Eurostatin tuontitietojen perusteella.

| (149) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:










  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Unionin kulutus yhteensä | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Indeksi | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Kytkösmarkkinat | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeksi | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Vapaat markkinat | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Indeksi | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Lähde: Eurostat ja valituksen tekijä |

(149)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

104

104

96

96

Kytkösmarkkinat

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

86

86

72

72

Vapaat markkinat

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

106

106

99

99

Lähde: Eurostat ja valituksen tekijä

Lähde: Eurostat ja valituksen tekijä

| (150) | Vapaiden markkinoiden kulutus pysyi unionissa kaiken kaikkiaan melko vakaana – se pieneni yhdellä prosentilla. Vuosina 2017–2019 vapaat markkinat kasvoivat kuudella prosentilla 1 522 668 tonnista 1 614 888 tonniin mutta supistuivat tutkimusajanjaksolla 6,8 prosenttia 1 505 068 tonniin eli lähes vuoden 2017 tasolle. |
| --- | --- |

(150)

Vapaiden markkinoiden kulutus pysyi unionissa kaiken kaikkiaan melko vakaana – se pieneni yhdellä prosentilla. Vuosina 2017–2019 vapaat markkinat kasvoivat kuudella prosentilla 1 522 668 tonnista 1 614 888 tonniin mutta supistuivat tutkimusajanjaksolla 6,8 prosenttia 1 505 068 tonniin eli lähes vuoden 2017 tasolle.

4.4   Tuonti asianomaisista maista

Tuonti asianomaisista maista

4.4.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (151) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan MEG:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(151)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan MEG:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (152) | Kyseisen säännöksen mukaan useammasta kuin yhdestä maasta tapahtuvan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos:






  a) | kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi ja jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole merkityksetön; ja |
| --- | --- | --- |

(152)

Kyseisen säännöksen mukaan useammasta kuin yhdestä maasta tapahtuvan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos:

a)

kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi ja jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole merkityksetön; ja

| b) | tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. |
| --- | --- |

b)

tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.

| (153) | Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin suhteen osoitetut polkumyyntimarginaalit ylittivät perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 16,7 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osuus 24,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(153)

Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin suhteen osoitetut polkumyyntimarginaalit ylittivät perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut merkityksetön perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 16,7 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osuus 24,2 prosenttia.

| (154) | Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliset sekä toisaalta asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset olivat samankaltaiset. Tarkemmin sanottuna tuotavat tuotteet kilpailevat kiivaasti keskenään sekä unionissa tuotetun MEG:n kanssa, koska MEG on erittäin hintaherkkä homogeeninen hyödyke, jota myydään samankaltaisille asiakasryhmille. Vaikka myyntikanavissa voi olla joitakin eroja (unionin tuotannonala myy suoraan etuyhteydettömille asiakkaille, Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myyvät joko suoraan tai etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden välityksellä ja Saudi-Arabiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myyvät pääasiassa etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden välityksellä), kilpailu perustuu ennen kaikkea alhaisimpaan hintaan eikä myyntikanaviin. |
| --- | --- |

(154)

Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliset sekä toisaalta asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset olivat samankaltaiset. Tarkemmin sanottuna tuotavat tuotteet kilpailevat kiivaasti keskenään sekä unionissa tuotetun MEG:n kanssa, koska MEG on erittäin hintaherkkä homogeeninen hyödyke, jota myydään samankaltaisille asiakasryhmille. Vaikka myyntikanavissa voi olla joitakin eroja (unionin tuotannonala myy suoraan etuyhteydettömille asiakkaille, Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myyvät joko suoraan tai etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden välityksellä ja Saudi-Arabiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myyvät pääasiassa etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden välityksellä), kilpailu perustuu ennen kaikkea alhaisimpaan hintaan eikä myyntikanaviin.

| (155) | Lisäksi molemmista maista peräisin oleva tuonti myytiin merkittävästi unionin tuotannonalan kustannuksia alhaisemmalla hinnalla, kuten 211 kappaleessa todetaan, mikä myös osaltaan alensi unionin tuotannonalan hintoja, kuten 188 ja 190 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(155)

Lisäksi molemmista maista peräisin oleva tuonti myytiin merkittävästi unionin tuotannonalan kustannuksia alhaisemmalla hinnalla, kuten 211 kappaleessa todetaan, mikä myös osaltaan alensi unionin tuotannonalan hintoja, kuten 188 ja 190 kappaleessa kuvataan.

| (156) | Näin ollen kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt perusteet täyttyivät ja Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(156)

Näin ollen kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt perusteet täyttyivät ja Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.

| (157) | SABIC väitti, että Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia ei pitäisi tarkastella kumulatiivisesti Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kanssa, koska i) Saudi-Arabiasta ja toisaalta Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti noudatti erilaisia kehityssuuntauksia, ii) Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen yksikköarvo oli viisi prosenttia suurempi kuin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin ja koska iii) Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivat tuottajat myyvät MEG:tä unioniin eri kanavien kautta ja eri hinnoilla. |
| --- | --- |

(157)

SABIC väitti, että Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia ei pitäisi tarkastella kumulatiivisesti Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kanssa, koska i) Saudi-Arabiasta ja toisaalta Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti noudatti erilaisia kehityssuuntauksia, ii) Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen yksikköarvo oli viisi prosenttia suurempi kuin Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin ja koska iii) Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivat tuottajat myyvät MEG:tä unioniin eri kanavien kautta ja eri hinnoilla.

| (158) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Päätöksen siitä, arvioidaanko tuontia kumulatiivisesti, on perustuttava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyihin perusteisiin, jotka tässä asiassa täyttyivät, kuten 153–155 kappaleessa painotetaan. Yksikään SABICin esittämistä seikoista ei voinut kyseenalaistaa sitä, että Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia on aiheellista tarkastella yhdessä Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(158)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Päätöksen siitä, arvioidaanko tuontia kumulatiivisesti, on perustuttava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyihin perusteisiin, jotka tässä asiassa täyttyivät, kuten 153–155 kappaleessa painotetaan. Yksikään SABICin esittämistä seikoista ei voinut kyseenalaistaa sitä, että Saudi-Arabiasta peräisin olevaa tuontia on aiheellista tarkastella yhdessä Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kanssa.

4.4.2   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (159) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuonnin määrää unionin kulutukseen. |
| --- | --- |

(159)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuonnin määrää unionin kulutukseen.

| (160) | Tuonti asianomaisista maista unioniin kehittyi seuraavasti:










  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Indeksi | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Markkinaosuus (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Indeksi | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Indeksi | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Markkinaosuus (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Indeksi | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Saudi-Arabiasta peräisin tuonnin määrä (tonnia) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Indeksi | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Markkinaosuus (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Indeksi | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Lähde: Eurostat |

(160)

Tuonti asianomaisista maista unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

481 466

574 965

703 348

663 835

Indeksi

Indeksi

100

100

119

119

146

146

138

138

Markkinaosuus (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Indeksi

Indeksi

100

100

114

114

138

138

139

139

Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

57 919

73 681

209 013

270 508

Indeksi

Indeksi

100

100

127

127

361

361

467

467

Markkinaosuus (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Indeksi

Indeksi

100

100

121

121

340

340

473

473

Saudi-Arabiasta peräisin tuonnin määrä (tonnia)

423 547

501 284

494 335

393 327

Indeksi

Indeksi

100

100

118

118

117

117

93

93

Markkinaosuus (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Indeksi

Indeksi

100

100

112

112

110

110

94

94

Lähde: Eurostat

Lähde: Eurostat

| (161) | Tuonti asianomaisista maista kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Markkinaosuuden kasvu oli vieläkin selvempää, sillä tuonnin markkinaosuus kasvoi 12,5 prosenttiyksikköä eli 31,6 prosentista (vuoden 2017 taso) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Koska kulutus pysyi tutkimusajanjakson aikana melko vakaana vuoteen 2017 verrattuna, asianomaisten maiden markkinaosuuden jyrkkä kasvu oli selvästi vahingoksi muille markkinatoimijoille, erityisesti unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(161)

Tuonti asianomaisista maista kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Markkinaosuuden kasvu oli vieläkin selvempää, sillä tuonnin markkinaosuus kasvoi 12,5 prosenttiyksikköä eli 31,6 prosentista (vuoden 2017 taso) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Koska kulutus pysyi tutkimusajanjakson aikana melko vakaana vuoteen 2017 verrattuna, asianomaisten maiden markkinaosuuden jyrkkä kasvu oli selvästi vahingoksi muille markkinatoimijoille, erityisesti unionin tuotannonalalle.

4.4.3   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (162) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. On tärkeää selventää, että näiden tilastohintojen taso voi olla erilainen kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennetut hinnat, sillä suurin osa asianomaisista maista, erityisesti Saudi-Arabiasta, peräisin olevasta tuonnista tapahtuu etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden kautta. Tuojia/kauppiaita koskevat tiedot vahvistavat jäljempänä mainitut kehityssuuntaukset ja yleiset tasot. |
| --- | --- |

(162)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. On tärkeää selventää, että näiden tilastohintojen taso voi olla erilainen kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennetut hinnat, sillä suurin osa asianomaisista maista, erityisesti Saudi-Arabiasta, peräisin olevasta tuonnista tapahtuu etuyhteydessä olevien tuojien/kauppiaiden kautta. Tuojia/kauppiaita koskevat tiedot vahvistavat jäljempänä mainitut kehityssuuntaukset ja yleiset tasot.

| (163) | Asianomaisista maista unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:










  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Yhdysvallat | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Indeksi | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Saudi-Arabia | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Indeksi | 100 | 106 | 77 | 67 |
| Asianomaiset maat | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Indeksi | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Lähde: Eurostat |

(163)

Asianomaisista maista unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Yhdysvallat

747

775

508

441

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

68

68

59

59

Saudi-Arabia

704

746

545

470

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

77

77

67

67

Asianomaiset maat

709

749

534

458

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

75

75

65

65

Lähde: Eurostat

Lähde: Eurostat

| (164) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat tarkastelujaksolla 35 prosenttia. Itse asiassa tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla molempien asianomaisten maiden osalta: Yhdysvaltojen osalta 41 prosenttia ja Saudi-Arabian osalta 33 prosenttia. Tämä lasku oli erityisen selkeä vuosien 2018 ja 2019 välillä, kun Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat kasvattivat markkinaosuuttaan 8,3 prosenttiyksikköä unionin tuotannonalan vahingoksi, kun taas Saudi-Arabiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat säilyttivät markkinaosuutensa niin ikään laskemalla hintoja merkittävästi. |
| --- | --- |

(164)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat tarkastelujaksolla 35 prosenttia. Itse asiassa tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla molempien asianomaisten maiden osalta: Yhdysvaltojen osalta 41 prosenttia ja Saudi-Arabian osalta 33 prosenttia. Tämä lasku oli erityisen selkeä vuosien 2018 ja 2019 välillä, kun Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat kasvattivat markkinaosuuttaan 8,3 prosenttiyksikköä unionin tuotannonalan vahingoksi, kun taas Saudi-Arabiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat säilyttivät markkinaosuutensa niin ikään laskemalla hintoja merkittävästi.

| (165) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  — | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä |
| --- | --- | --- |

(165)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

—

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä

| — | vastaavat Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivilta otokseen valituilta tuottajilta peräisin olevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

vastaavat Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivilta otokseen valituilta tuottajilta peräisin olevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (166) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos paljasti, että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli [10,7–13,0] prosenttia, kun taas asianomaisten kahden Yhdysvalloissa toimivan yrityksen kaikkien liiketoimien painotetun keskiarvon perusteella Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuottajien hintoja. |
| --- | --- |

(166)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos paljasti, että Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli [10,7–13,0] prosenttia, kun taas asianomaisten kahden Yhdysvalloissa toimivan yrityksen kaikkien liiketoimien painotetun keskiarvon perusteella Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuottajien hintoja.

| (167) | Vertailtaessa tuotelajikohtaisesti samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien myyntihintoja tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin [7,6–9,3] prosentilla. |
| --- | --- |

(167)

Vertailtaessa tuotelajikohtaisesti samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien myyntihintoja tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin [7,6–9,3] prosentilla.

| (168) | Kun pidetään mielessä, että tarkasteltavana oleva tuote on hyödyke, että kilpailu perustuu suurelta osin pelkästään hintaan ja että hinnat ovat hyvin avoimet (eli ne tunnetaan markkinoilla), tällaiset marginaalit katsotaan merkittäviksi. Pienikin hintaero saa ostajan vaihtamaan toimittajaa. Tämän vahvistivat myös käyttäjien vastaukset. Lisäksi molemmista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla, kuten taulukoista 3 ja 7 käy ilmi. |
| --- | --- |

(168)

Kun pidetään mielessä, että tarkasteltavana oleva tuote on hyödyke, että kilpailu perustuu suurelta osin pelkästään hintaan ja että hinnat ovat hyvin avoimet (eli ne tunnetaan markkinoilla), tällaiset marginaalit katsotaan merkittäviksi. Pienikin hintaero saa ostajan vaihtamaan toimittajaa. Tämän vahvistivat myös käyttäjien vastaukset. Lisäksi molemmista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla, kuten taulukoista 3 ja 7 käy ilmi.

4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (169) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(169)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (170) | Kuten 58 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(170)

Kuten 58 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (171) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijältä saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojoukkojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(171)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijältä saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojoukkojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (172) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(172)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (173) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(173)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (174) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Indeksi | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Indeksi | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Indeksi | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus |

(174)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

86

86

81

81

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

100

100

97

97

Kapasiteetin käyttöaste (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

86

86

83

83

Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

| (175) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä oli melko vakaa vuoteen 2018 asti, minkä jälkeen se pieneni 14,4 prosenttia vuonna 2019 vuoteen 2018 verrattuna ja tutkimusajanjaksolla edelleen 5,4 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. Tämä tuotantomäärän pieneneminen tapahtui samaan aikaan, kun tuonnin määrä kasvoi jyrkästi ja tuontihinnat laskivat vuonna 2019, kuten edellä olevista taulukoista 2 ja 3 käy ilmi. Tuotantomäärä pieneni kaiken kaikkiaan 19 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(175)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä oli melko vakaa vuoteen 2018 asti, minkä jälkeen se pieneni 14,4 prosenttia vuonna 2019 vuoteen 2018 verrattuna ja tutkimusajanjaksolla edelleen 5,4 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. Tämä tuotantomäärän pieneneminen tapahtui samaan aikaan, kun tuonnin määrä kasvoi jyrkästi ja tuontihinnat laskivat vuonna 2019, kuten edellä olevista taulukoista 2 ja 3 käy ilmi. Tuotantomäärä pieneni kaiken kaikkiaan 19 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (176) | Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujaksolla lähes samana. Se pieneni hieman tutkimusajanjakson aikana, mikä johtui osittain yhden unionin tuottajan tuotantolaitoksessa tammikuussa 2020 tapahtuneesta onnettomuudesta (8). |
| --- | --- |

(176)

Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujaksolla lähes samana. Se pieneni hieman tutkimusajanjakson aikana, mikä johtui osittain yhden unionin tuottajan tuotantolaitoksessa tammikuussa 2020 tapahtuneesta onnettomuudesta (8).

8

| (177) | Kapasiteetin käyttöaste noudatti tuotantomäärään liittyvää kehityssuuntausta ja laski 13 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(177)

Kapasiteetin käyttöaste noudatti tuotantomäärään liittyvää kehityssuuntausta ja laski 13 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana.

4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (178) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla – sekä vapaat että kytkösmarkkinat (tonnia) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Indeksi | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Markkinaosuus (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Indeksi | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (tonnia) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeksi | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Indeksi | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Vapaille markkinoille suuntautuva myynti (tonnia) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Indeksi | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Indeksi | | | 83 | 83 |
| Lähde: Eurostat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus |

(178)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla – sekä vapaat että kytkösmarkkinat (tonnia)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

88

88

80

80

Markkinaosuus (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

84

84

84

84

Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (tonnia)

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

86

86

72

72

Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%)

9,7

9,3

8,0

7,3

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

82

82

75

75

Vapaille markkinoille suuntautuva myynti (tonnia)

942 200

941 449

831 878

770 677

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

88

88

82

82

Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Indeksi

Indeksi

83

83

83

83

Lähde: Eurostat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

Lähde: Eurostat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

| (179) | Unionin kokonaismyynti väheni tarkastelujaksolla 20 prosenttia. Tämä vuonna 2019 alkanut hiipuminen tapahtui samaan aikaan, kun asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi. |
| --- | --- |

(179)

Unionin kokonaismyynti väheni tarkastelujaksolla 20 prosenttia. Tämä vuonna 2019 alkanut hiipuminen tapahtui samaan aikaan, kun asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi.

| (180) | Myös kytkösmarkkinoille suuntautunut myynti väheni tarkastelujaksolla 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(180)

Myös kytkösmarkkinoille suuntautunut myynti väheni tarkastelujaksolla 28 prosenttia.

| (181) | Unionin tuotannonalan kokonaismyynti vapailla markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 18 prosenttia. Unionin tuotannonalan kokonaismyynnin kehityssuuntauksen seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8,3 prosenttiyksikköä eli 55,8 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 47,5 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Kuten 161 kappaleessa todetaan, samana ajanjaksona asianomaiset maat kasvattivat markkinaosuuttaan 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa yli 12,5 prosenttiyksikön lisäystä. |
| --- | --- |

(181)

Unionin tuotannonalan kokonaismyynti vapailla markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 18 prosenttia. Unionin tuotannonalan kokonaismyynnin kehityssuuntauksen seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8,3 prosenttiyksikköä eli 55,8 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 47,5 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Kuten 161 kappaleessa todetaan, samana ajanjaksona asianomaiset maat kasvattivat markkinaosuuttaan 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa yli 12,5 prosenttiyksikön lisäystä.

4.5.2.3   Kasvu

Kasvu

| (182) | Edellä esitetyt tuotantoa, myyntimääriä ja markkinaosuutta koskevat luvut osoittavat, että unionin tuotannonala ei pystynyt tarkastelujaksolla kasvamaan sen enempää absoluuttisesti kuin suhteessa kulutukseenkaan. |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitetyt tuotantoa, myyntimääriä ja markkinaosuutta koskevat luvut osoittavat, että unionin tuotannonala ei pystynyt tarkastelujaksolla kasvamaan sen enempää absoluuttisesti kuin suhteessa kulutukseenkaan.

4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (183) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Työntekijöiden lukumäärä | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Indeksi | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Indeksi | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus |

(183)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

91

91

88

84

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

97

97

92

92

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

12 868

12 907

11 372

11 159

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

88

88

87

87

Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

Lähde: Valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

| (184) | Heikentyvien markkinaolosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan työntekijämäärä supistui kahdeksan prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska tuotanto supistui vieläkin enemmän, tuottavuus heikkeni tarkastelujaksolla 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(184)

Heikentyvien markkinaolosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan työntekijämäärä supistui kahdeksan prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska tuotanto supistui vieläkin enemmän, tuottavuus heikkeni tarkastelujaksolla 13 prosenttia.

4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (185) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat sekä tarkasteltavana olevan tuotteen erittäin hintaherkkä luonne. |
| --- | --- |

(185)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat sekä tarkasteltavana olevan tuotteen erittäin hintaherkkä luonne.

| (186) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Sen vuoksi käytettävissä ei ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(186)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Sen vuoksi käytettävissä ei ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit (9)

9

4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (187) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin markkinoilla (euroa/tonni) | [688–841] | [722–882] | [509–622] | [418–511] |
| Indeksi | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla (euroa/tonni) | [652–796] | [706–862] | [509–623] | [446–545] |
| Indeksi | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla (euroa/tonni) | [688–841] | [722–883] | [508–620] | [415–507] |
| Indeksi | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) | [552–675] | [568–694] | [557–681] | [478–584] |
| Indeksi | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(187)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin markkinoilla (euroa/tonni)

[688–841]

[722–882]

[509–622]

[418–511]

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

74

74

61

61

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla (euroa/tonni)

[652–796]

[706–862]

[509–623]

[446–545]

Indeksi

Indeksi

100

100

108

108

78

78

68

68

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla (euroa/tonni)

[688–841]

[722–883]

[508–620]

[415–507]

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

74

74

60

60

Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni)

[552–675]

[568–694]

[557–681]

[478–584]

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

101

101

87

87

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (188) | Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Vuositasolla hinnat laskivat eniten vuonna 2019, jolloin alhaiseksi hinnoiteltu tuonti asianomaisista maista kasvoi 38 prosenttia kulutuksen pysyessä melko tasaisena. |
| --- | --- |

(188)

Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Vuositasolla hinnat laskivat eniten vuonna 2019, jolloin alhaiseksi hinnoiteltu tuonti asianomaisista maista kasvoi 38 prosenttia kulutuksen pysyessä melko tasaisena.

| (189) | Otokseen valittujen tuottajien yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät melko vakaina vuosina 2017–2019, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjaksolla – joskin vähemmän kuin myyntihinnat –, mikä johtui pääasiassa MEG:n pääraaka-aineena käytettävän etyleenin pienemmistä hankintakustannuksista. |
| --- | --- |

(189)

Otokseen valittujen tuottajien yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät melko vakaina vuosina 2017–2019, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjaksolla – joskin vähemmän kuin myyntihinnat –, mikä johtui pääasiassa MEG:n pääraaka-aineena käytettävän etyleenin pienemmistä hankintakustannuksista.

| (190) | Tämä havainnollistaa merkittävää hintapainetta, jonka asianomaisista maista polkumyyntihinnoilla tapahtuneen tuonnin määrän jyrkkä kasvu aiheutti. |
| --- | --- |

(190)

Tämä havainnollistaa merkittävää hintapainetta, jonka asianomaisista maista polkumyyntihinnoilla tapahtuneen tuonnin määrän jyrkkä kasvu aiheutti.

4.5.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (191) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | [94 277 – 115 227 ] | [95 581 – 116 821 ] | [100 232 – 122 506 ] | [98 732 – 120 672 ] |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(191)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

[94 277 – 115 227 ]

[95 581 – 116 821 ]

[100 232 – 122 506 ]

[98 732 – 120 672 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

106

106

105

105

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (192) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat tarkastelujakson aikana viisi prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa inflaatiosta ja kemianteollisuuden työntekijöiden palkkojen pienestä vuosikorotuksesta. |
| --- | --- |

(192)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat tarkastelujakson aikana viisi prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa inflaatiosta ja kemianteollisuuden työntekijöiden palkkojen pienestä vuosikorotuksesta.

4.5.3.3   Varastot

Varastot

| (193) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 9


  Varastot |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Loppuvarastot (tonnia) | [12 167 – 14 871 ] | [29 408 – 35 944 ] | [16 833 – 20 573 ] | [17 231 – 21 060 ] |
| Indeksi | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | [1,7–2,0] | [4,0–4,9] | [2,6–3,2] | [2,7–3,3] |
| Indeksi | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(193)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

[12 167 – 14 871 ]

[29 408 – 35 944 ]

[16 833 – 20 573 ]

[17 231 – 21 060 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

242

242

138

138

142

142

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

[1,7–2,0]

[4,0–4,9]

[2,6–3,2]

[2,7–3,3]

Indeksi

Indeksi

100

100

239

239

155

155

162

162

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (194) | Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 42 prosenttia. |
| --- | --- |

(194)

Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 42 prosenttia.

| (195) | Myös varastot prosentteina tuotannosta kasvoivat tarkastelujaksolla 62 prosenttia. |
| --- | --- |

(195)

Myös varastot prosentteina tuotannosta kasvoivat tarkastelujaksolla 62 prosenttia.

4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (196) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | [16,7–20,5] | [18,6–22,7] | [–8,3 – –10,2] | [–10,8 – –13,2] |
| Indeksi | 100 | 111 | –50 | –64 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | [60 866 – 74 392 ] | [60 197 – 73 574 ] | [–7 005 – –8 562 ] | [–16 409 – –20 056 ] |
| Indeksi | 100 | 99 | –12 | –27 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | [5 613 – 6 860 ] | [1 316 – 1 609 ] | [1 926 – 2 354 ] | [2 055 – 2 512 ] |
| Indeksi | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Investointien tuotto (%) | [177–216] | [194–237] | [–34 – –41] | [–27 – –34] |
| Indeksi | 100 | 110 | –19 | –16 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(196)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

[16,7–20,5]

[18,6–22,7]

[–8,3 – –10,2]

[–10,8 – –13,2]

Indeksi

Indeksi

100

100

111

111

–50

–50

–64

–64

Kassavirta (tuhatta euroa)

[60 866 – 74 392 ]

[60 197 – 73 574 ]

[–7 005 – –8 562 ]

[–16 409 – –20 056 ]

Indeksi

100

100

99

99

–12

–12

–27

–27

Investoinnit (tuhatta euroa)

[5 613 – 6 860 ]

[1 316 – 1 609 ]

[1 926 – 2 354 ]

[2 055 – 2 512 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

23

23

34

34

37

37

Investointien tuotto (%)

[177–216]

[194–237]

[–34 – –41]

[–27 – –34]

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

–19

–19

–16

–16

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (197) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla jyrkästi vuodesta 2019 lähtien keskimääräisten myyntihintojen ja tuotantokustannusten 188 ja 189 kappaleessa kuvatun kehityksen vuoksi. Asianomaisista maista tulleiden merkittävien tuontimäärien aiheuttaman paineen vuoksi unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintoja huomattavasti alle tuotantokustannusten, mikä johti suuriin, 10,8–13,2 prosentin tappioihin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(197)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla jyrkästi vuodesta 2019 lähtien keskimääräisten myyntihintojen ja tuotantokustannusten 188 ja 189 kappaleessa kuvatun kehityksen vuoksi. Asianomaisista maista tulleiden merkittävien tuontimäärien aiheuttaman paineen vuoksi unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintoja huomattavasti alle tuotantokustannusten, mikä johti suuriin, 10,8–13,2 prosentin tappioihin tutkimusajanjaksolla.

| (198) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi yleisesti ottaen kannattavuuden kehityssuuntauksen mukaisesti. Vuoteen 2018 saakka otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli positiivinen, mutta vuonna 2019 kassasaldo kääntyi negatiiviseksi ja yhä jyrkempään laskuun. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 127 prosenttia. Tämä vaarantaa vakavasti unionin tuotannonalan kyvyn rahoittaa itse toimintaansa. |
| --- | --- |

(198)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi yleisesti ottaen kannattavuuden kehityssuuntauksen mukaisesti. Vuoteen 2018 saakka otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli positiivinen, mutta vuonna 2019 kassasaldo kääntyi negatiiviseksi ja yhä jyrkempään laskuun. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 127 prosenttia. Tämä vaarantaa vakavasti unionin tuotannonalan kyvyn rahoittaa itse toimintaansa.

| (199) | Myös investoinnit vähenivät 67 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lähes kaikki investoinnit tehtiin vanhentuneen käyttöomaisuuden korvaamiseksi. Kapasiteetin lisäämiseksi tai tehokkuuden parantamiseksi tehtiin vain vähän investointeja, mikä heijastelee markkinanäkymien heikkenemistä markkinaosuuden kutistuessa ja kannattavuuden heikentyessä. |
| --- | --- |

(199)

Myös investoinnit vähenivät 67 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lähes kaikki investoinnit tehtiin vanhentuneen käyttöomaisuuden korvaamiseksi. Kapasiteetin lisäämiseksi tai tehokkuuden parantamiseksi tehtiin vain vähän investointeja, mikä heijastelee markkinanäkymien heikkenemistä markkinaosuuden kutistuessa ja kannattavuuden heikentyessä.

| (200) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto kasvoi hieman vuonna 2018 mutta laski sitten jyrkästi ja kääntyi negatiiviseksi tarkastelujakson loppuajaksi heijastaen näin kannattavuuden kehityssuuntausta. |
| --- | --- |

(200)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto kasvoi hieman vuonna 2018 mutta laski sitten jyrkästi ja kääntyi negatiiviseksi tarkastelujakson loppuajaksi heijastaen näin kannattavuuden kehityssuuntausta.

| (201) | Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa kuuluvat suuriin yritysryhmiin, minkä ansiosta ne kykenevät hankkimaan pääomaa helpommin kuin samanlaisessa taloudellisessa tilanteessa olevat itsenäiset yritykset. Koska niiden taloudellinen tilanne on kuitenkin heikkenemässä niin merkittävästi, niiden kyky hankkia pääomaa tulevaisuudessa on selvästi uhattuna. |
| --- | --- |

(201)

Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa kuuluvat suuriin yritysryhmiin, minkä ansiosta ne kykenevät hankkimaan pääomaa helpommin kuin samanlaisessa taloudellisessa tilanteessa olevat itsenäiset yritykset. Koska niiden taloudellinen tilanne on kuitenkin heikkenemässä niin merkittävästi, niiden kyky hankkia pääomaa tulevaisuudessa on selvästi uhattuna.

4.5.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (202) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Koska unionin kulutus pysyi melko vakaana, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Tämä markkinaosuuden kasvu aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle, joka menetti 10,7 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(202)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Koska unionin kulutus pysyi melko vakaana, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Tämä markkinaosuuden kasvu aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle, joka menetti 10,7 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vapailla markkinoilla.

| (203) | Asianomaisten maiden markkinaosuuden kasvu unionin markkinoilla oli mahdollista merkittävän hintapaineen ansiosta, sillä asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjaksolla keskimäärin [12–15] prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan kustannukset. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 35 prosenttia. Säilyttääkseen kohtuullisen markkinaosuuden ja pitääkseen tuotantomäärät taloudellisesti järkevällä tasolla myös unionin tuotannonalan oli pakko laskea hintojaan. Vaikka myös tuotantokustannukset pienenivät etyleenin hinnan laskun vuoksi, tuonnin aiheuttama hintapaine oli niin merkittävä, että se pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hinnat alle tuotantokustannusten, mikä johti merkittäviin tappioihin tutkimusajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(203)

Asianomaisten maiden markkinaosuuden kasvu unionin markkinoilla oli mahdollista merkittävän hintapaineen ansiosta, sillä asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjaksolla keskimäärin [12–15] prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan kustannukset. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 35 prosenttia. Säilyttääkseen kohtuullisen markkinaosuuden ja pitääkseen tuotantomäärät taloudellisesti järkevällä tasolla myös unionin tuotannonalan oli pakko laskea hintojaan. Vaikka myös tuotantokustannukset pienenivät etyleenin hinnan laskun vuoksi, tuonnin aiheuttama hintapaine oli niin merkittävä, että se pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hinnat alle tuotantokustannusten, mikä johti merkittäviin tappioihin tutkimusajanjakson loppuun mennessä.

| (204) | Tämän markkinatilanteen vuoksi kaikki tärkeimmät makrotaloudelliset vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla. Vapaille markkinoille suuntautuneen tuotannon määrä väheni 19 prosenttia ja myynti 18 prosenttia. Työllisyys heikkeni seitsemän prosenttia ja tuottavuus 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(204)

Tämän markkinatilanteen vuoksi kaikki tärkeimmät makrotaloudelliset vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta tarkastelujaksolla. Vapaille markkinoille suuntautuneen tuotannon määrä väheni 19 prosenttia ja myynti 18 prosenttia. Työllisyys heikkeni seitsemän prosenttia ja tuottavuus 13 prosenttia.

| (205) | Myös tärkeimmät mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät. Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 40 prosenttia, mutta niiden kustannukset pienenivät vain 13 prosenttia, minkä vuoksi tuottajien kannattavuus heikkeni merkittävästi: vuonna 2017 ne tekivät 16,7–20,5 prosentin voittoa mutta tutkimusajanjaksolla 10,8–13,2 prosentin tappiota. Loppuvarastot kasvoivat 42 prosenttia. Kassavirta pieneni 127 prosenttia, ja investoinnit vähenivät 63 prosenttia. |
| --- | --- |

(205)

Myös tärkeimmät mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät. Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 40 prosenttia, mutta niiden kustannukset pienenivät vain 13 prosenttia, minkä vuoksi tuottajien kannattavuus heikkeni merkittävästi: vuonna 2017 ne tekivät 16,7–20,5 prosentin voittoa mutta tutkimusajanjaksolla 10,8–13,2 prosentin tappiota. Loppuvarastot kasvoivat 42 prosenttia. Kassavirta pieneni 127 prosenttia, ja investoinnit vähenivät 63 prosenttia.

| (206) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (207) | CPME väitti, että tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot osoittivat unionin tuotannonalan olevan toipumassa sen vuoden 2020 alkupuoliskolla kärsimästä väitetystä vahingosta, sillä MEG:n hinnat nousivat heinä-marraskuussa 2020. |
| --- | --- |

(207)

CPME väitti, että tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot osoittivat unionin tuotannonalan olevan toipumassa sen vuoden 2020 alkupuoliskolla kärsimästä väitetystä vahingosta, sillä MEG:n hinnat nousivat heinä-marraskuussa 2020.

| (208) | Nämä tiedot eivät koske tutkimusajanjaksoa, ja ne ovat sitä paitsi liian hajanaisia, jotta niiden perusteella voitaisiin tehdä päätelmiä polkumyynnin vahingollisuudesta. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(208)

Nämä tiedot eivät koske tutkimusajanjaksoa, ja ne ovat sitä paitsi liian hajanaisia, jotta niiden perusteella voitaisiin tehdä päätelmiä polkumyynnin vahingollisuudesta. Sen vuoksi väite hylättiin.

5.   SYY-YHTEYS

| (209) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Näitä muita tekijöitä olivat tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulos, kytkösmarkkinamyynti, muut MEG:tä tuottavammat tuotteet, poistokustannukset, raaka-ainekustannukset ja kilpailukyvyn puute, covid-19-pandemia, MEG:n asema maailmanlaajuisesti kaupattavana hyödykkeenä, öljyn hinta, Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota, maailmanlaajuinen hintojen lasku tarkastelujaksolla, itse aiheutettu vahinko ja PET:n tuonti unioniin. |
| --- | --- |

(209)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Näitä muita tekijöitä olivat tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulos, kytkösmarkkinamyynti, muut MEG:tä tuottavammat tuotteet, poistokustannukset, raaka-ainekustannukset ja kilpailukyvyn puute, covid-19-pandemia, MEG:n asema maailmanlaajuisesti kaupattavana hyödykkeenä, öljyn hinta, Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota, maailmanlaajuinen hintojen lasku tarkastelujaksolla, itse aiheutettu vahinko ja PET:n tuonti unioniin.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (210) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia, ja maiden markkinaosuus kasvoi 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Tämä kehitys tapahtui huolimatta siitä, että kulutus pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana. |
| --- | --- |

(210)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia, ja maiden markkinaosuus kasvoi 31,6 prosentista (vuoden 2017 markkinaosuus) 44,1 prosenttiin (markkinaosuus tutkimusajanjaksolla). Tämä kehitys tapahtui huolimatta siitä, että kulutus pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana.

| (211) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla keskimäärin 35 prosenttia: Yhdysvaltojen osalta 41 prosenttia ja Saudi-Arabian osalta 33 prosenttia. Tämä myyntihintojen lasku oli erityisen ilmeistä vuonna 2019, kun samaan aikaan asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 46 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna. Tutkimusajanjaksolla asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin [7,6–9,3] prosentilla, ja ne olivat keskimäärin [12–15] prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan kustannukset. |
| --- | --- |

(211)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla keskimäärin 35 prosenttia: Yhdysvaltojen osalta 41 prosenttia ja Saudi-Arabian osalta 33 prosenttia. Tämä myyntihintojen lasku oli erityisen ilmeistä vuonna 2019, kun samaan aikaan asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 46 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna. Tutkimusajanjaksolla asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin [7,6–9,3] prosentilla, ja ne olivat keskimäärin [12–15] prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan kustannukset.

| (212) | On selvää, että tuonnin suuri kasvu yhdistettynä laskeviin hintoihin vaikutti merkittävästi unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden nopeaan heikkenemiseen. MEG on homogeeninen hyödyke, jota myydään asiakkaille lähes yksinomaan hinnan perusteella. Siksi pienelläkin hintaerolla on merkittävä vaikutus. |
| --- | --- |

(212)

On selvää, että tuonnin suuri kasvu yhdistettynä laskeviin hintoihin vaikutti merkittävästi unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden nopeaan heikkenemiseen. MEG on homogeeninen hyödyke, jota myydään asiakkaille lähes yksinomaan hinnan perusteella. Siksi pienelläkin hintaerolla on merkittävä vaikutus.

| (213) | Komissio totesi, että alihinnoittelusta riippumattakin polkumyynnillä tapahtunut tuonti painoi unionin tuottajien hinnat niin alhaisiksi, että tuottajille aiheutui merkittäviä tappioita. Vaikka unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkökustannukset laskivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, tämä ei riittänyt kumoamaan vaikutuksia, joita polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuva merkittävä hintojen aleneminen aiheutti. Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat nimittäin tarkastelujaksolla 40 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin tuottajien kustannukset. Tämän seurauksena unionin tuotannonala, joka ennen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vyöryä tuotti voittoa, muuttui erittäin kannattamattomaksi vuonna 2019: tappiot olivat tuolloin 8,3–10,2 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 10,8–13,2 prosenttia. Nämä merkittävät tappiot asettavat kyseenalaiseksi sen, onko unionin tuotannonalan toiminnan jatkamiselle ylipäänsä liiketoiminnallisia perusteita. |
| --- | --- |

(213)

Komissio totesi, että alihinnoittelusta riippumattakin polkumyynnillä tapahtunut tuonti painoi unionin tuottajien hinnat niin alhaisiksi, että tuottajille aiheutui merkittäviä tappioita. Vaikka unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkökustannukset laskivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, tämä ei riittänyt kumoamaan vaikutuksia, joita polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuva merkittävä hintojen aleneminen aiheutti. Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille vapailla markkinoilla laskivat nimittäin tarkastelujaksolla 40 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin tuottajien kustannukset. Tämän seurauksena unionin tuotannonala, joka ennen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vyöryä tuotti voittoa, muuttui erittäin kannattamattomaksi vuonna 2019: tappiot olivat tuolloin 8,3–10,2 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 10,8–13,2 prosenttia. Nämä merkittävät tappiot asettavat kyseenalaiseksi sen, onko unionin tuotannonalan toiminnan jatkamiselle ylipäänsä liiketoiminnallisia perusteita.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (214) | Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:











  Taulukko 11


  Tuonti kolmansista maista |
| --- | --- |
| Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Venäjä | Määrä (tonnia) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Indeksi | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Markkinaosuus (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Indeksi | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuwait | Määrä (tonnia) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Indeksi | | 100 | 133 | 79 |
| | Markkinaosuus (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | | 492 | 358 | 320 |
| | Indeksi | | 100 | 73 | 65 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Indeksi | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Markkinaosuus (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Indeksi | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Indeksi | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Markkinaosuus (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Indeksi | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Lähde: Eurostat |

(214)

Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Venäjä

Määrä (tonnia)

20 295

10 113

14 494

20 126

Indeksi

Indeksi

100

100

50

50

71

71

99

99

Markkinaosuus (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

727

810

527

394

Indeksi

Indeksi

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuwait

Määrä (tonnia)

0

11 820

15 767

9 319

Indeksi

Indeksi

100

100

133

133

79

79

Markkinaosuus (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

492

358

320

Indeksi

Indeksi

100

100

73

73

65

65

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

78 707

63 725

49 400

41 110

Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

63

63

52

52

Markkinaosuus (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

778

878

670

571

Indeksi

Indeksi

100

100

113

113

86

86

73

73

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

99 002

85 658

79 661

70 556

Indeksi

Indeksi

100

100

87

87

80

80

71

71

Markkinaosuus (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

768

817

582

487

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

76

76

63

63

Lähde: Eurostat

Lähde: Eurostat

| (215) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin osuus unionin kokonaistuonnista oli vuonna 2019 sekä tutkimusajanjaksolla noin 90 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla Venäjältä peräisin olevan tuonnin osuus unionin kokonaistuonnista oli 2,7 prosenttia ja Kuwaitista peräisin olevan tuonnin osuus 1,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(215)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin osuus unionin kokonaistuonnista oli vuonna 2019 sekä tutkimusajanjaksolla noin 90 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla Venäjältä peräisin olevan tuonnin osuus unionin kokonaistuonnista oli 2,7 prosenttia ja Kuwaitista peräisin olevan tuonnin osuus 1,3 prosenttia.

| (216) | Tuonti Venäjältä väheni tarkastelujaksolla yhden prosentin, ja sen markkinaosuus pieneni vuosina 2018 ja 2019 ja kasvoi sitten tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017 eli 1,2 prosenttiin. Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta oli vuosina 2017 ja 2018 korkeampi ja vuonna 2019 ja tutkimusajanjaksolla alhaisempi kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(216)

Tuonti Venäjältä väheni tarkastelujaksolla yhden prosentin, ja sen markkinaosuus pieneni vuosina 2018 ja 2019 ja kasvoi sitten tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017 eli 1,2 prosenttiin. Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta oli vuosina 2017 ja 2018 korkeampi ja vuonna 2019 ja tutkimusajanjaksolla alhaisempi kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat.

| (217) | Tuonti Kuwaitista väheni vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 21 prosenttia (vuonna 2017 tuontia ei ollut lainkaan), ja Kuwaitin markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 0,7 prosentista 0,6 prosenttiin. Kuwaitista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(217)

Tuonti Kuwaitista väheni vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 21 prosenttia (vuonna 2017 tuontia ei ollut lainkaan), ja Kuwaitin markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 0,7 prosentista 0,6 prosenttiin. Kuwaitista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat.

| (218) | Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja niiden markkinaosuus pienenivät tarkastelujakson aikana lähes puolella, ja tutkimusajanjaksolla nämä maat saavuttivat 2,7 prosentin markkinaosuuden. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan korkeammat kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(218)

Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja niiden markkinaosuus pienenivät tarkastelujakson aikana lähes puolella, ja tutkimusajanjaksolla nämä maat saavuttivat 2,7 prosentin markkinaosuuden. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan korkeammat kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat.

| (219) | Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että muista maista peräisin olevan tuonnin kehityksellä voi olla korkeintaan vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(219)

Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että muista maista peräisin olevan tuonnin kehityksellä voi olla korkeintaan vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (220) | Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:










  Taulukko 12


  Unionin tuotannonalan vientitulos |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Viennin kokonaismäärä (tonnia) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Indeksi | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | [681–833] | [734–898] | [483–590] | [343–419] |
| Indeksi | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus |

(220)

Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Viennin kokonaismäärä (tonnia)

46 427

29 730

23 329

23 743

Indeksi

Indeksi

100

100

66

66

48

48

53

53

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

[681–833]

[734–898]

[483–590]

[343–419]

Indeksi

Indeksi

100

100

108

108

71

71

50

50

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat ja valituksen tekijän tarkastettu kyselyvastaus

| (221) | Unionin tuottajien viennin osuus kokonaistuotannosta oli sekä tarkastelujaksolla että tutkimusajanjaksolla keskimäärin noin kolme prosenttia. |
| --- | --- |

(221)

Unionin tuottajien viennin osuus kokonaistuotannosta oli sekä tarkastelujaksolla että tutkimusajanjaksolla keskimäärin noin kolme prosenttia.

| (222) | Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan vienti väheni 47 prosenttia ja sen hinnat laskivat 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(222)

Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan vienti väheni 47 prosenttia ja sen hinnat laskivat 50 prosenttia.

| (223) | Koska vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli pieni ja pieneni entisestään, komissio päätteli alustavasti, että vientitulos ei ollut osasyy unionin tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(223)

Koska vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli pieni ja pieneni entisestään, komissio päätteli alustavasti, että vientitulos ei ollut osasyy unionin tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon.

| (224) | Mitsubishi Corporation väitti, että unionin tuotannonalan kärsimän vahingon syynä oli sen heikko vientitulos. |
| --- | --- |

(224)

Mitsubishi Corporation väitti, että unionin tuotannonalan kärsimän vahingon syynä oli sen heikko vientitulos.

| (225) | Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. Unionin tuotannonala ei ole vientiin suuntautunut, koska unionin markkinoiden kysyntä on suurempi kuin unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti. Unionin tuotannonala ei ollut vientiin suuntautunut myöskään vuosina 2017 ja 2018, jolloin se teki voittoa. |
| --- | --- |

(225)

Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. Unionin tuotannonala ei ole vientiin suuntautunut, koska unionin markkinoiden kysyntä on suurempi kuin unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti. Unionin tuotannonala ei ollut vientiin suuntautunut myöskään vuosina 2017 ja 2018, jolloin se teki voittoa.

5.2.3   Myynti kytkösmarkkinoilla

Myynti kytkösmarkkinoilla

| (226) | Kuten taulukosta 1 käy ilmi, unionin tuotannonalan myynti kytkösmarkkinoille laski tarkastelujaksolla 28 prosenttia. Kytkösmarkkinamyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli kuitenkin suhteellisen pieni, 12,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(226)

Kuten taulukosta 1 käy ilmi, unionin tuotannonalan myynti kytkösmarkkinoille laski tarkastelujaksolla 28 prosenttia. Kytkösmarkkinamyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli kuitenkin suhteellisen pieni, 12,6 prosenttia.

| (227) | Koska kytkösmarkkinat ovat kooltaan pienet, niiden kehitys ei vaikuta merkittävästi unionin tuotannonalan heikkenemiseen eikä selitä sitä. |
| --- | --- |

(227)

Koska kytkösmarkkinat ovat kooltaan pienet, niiden kehitys ei vaikuta merkittävästi unionin tuotannonalan heikkenemiseen eikä selitä sitä.

5.2.4   Muut MEG:tä tuottavammat tuotteet

Muut MEG:tä tuottavammat tuotteet

| (228) | Useat asianomaiset osapuolet (CPME, Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko johtui sen päätöksestä keskittyä muihin, MEG:tä tuottavampiin tuotteisiin, sillä MEG:n tuottajat pystyivät siirtymään MEG:n tuotannosta muiden etyleenioksidijohdannaisten tuotantoon. Lisäksi väitettiin, että tämä päätös johti MEG:n tuotannon kiinteiden yksikkökustannusten kasvuun. Arteco väitti myös, että MEG:n tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta ei voi tarkastella irrallaan samoilla tuotantolinjoilla valmistettujen etyleenioksidijohdannaisten tuotannon kasvusta. Lisäksi se väitti, että myöskään MEG:n kannattavuutta ei voi tarkastella irrallaan etyleenioksidijohdannaisten kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(228)

Useat asianomaiset osapuolet (CPME, Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko johtui sen päätöksestä keskittyä muihin, MEG:tä tuottavampiin tuotteisiin, sillä MEG:n tuottajat pystyivät siirtymään MEG:n tuotannosta muiden etyleenioksidijohdannaisten tuotantoon. Lisäksi väitettiin, että tämä päätös johti MEG:n tuotannon kiinteiden yksikkökustannusten kasvuun. Arteco väitti myös, että MEG:n tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta ei voi tarkastella irrallaan samoilla tuotantolinjoilla valmistettujen etyleenioksidijohdannaisten tuotannon kasvusta. Lisäksi se väitti, että myöskään MEG:n kannattavuutta ei voi tarkastella irrallaan etyleenioksidijohdannaisten kannattavuudesta.

| (229) | Tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä. Unionin tuotannonala on edelleen sitoutunut MEG:n valmistukseen unionissa. Itse asiassa otokseen valitut unionin tuottajat valmistavat etyleeniä ryhmän sisällä, ja sen lisäksi, että ne käyttävät sitä ryhmässä MEG:n ja muiden tuotteiden tuotantoon, ne myös myyvät sitä muille osapuolille. Näin ollen MEG:n tuottajilla on saatavillaan riittävästi etyleenioksidia valmistaakseen tuotantokapasiteettinsa mukaisia määriä MEG:tä ja muita etyleenioksidijohdannaisia. Unionin tuotannonala aikoo myös lisätä etyleenioksidin tuotantokapasiteettia, kuten useat asianomaiset osapuolet (muun muassa Helm) toivat esille. Unionin tuotannonala joutui vähentämään MEG:n tuotantoa, koska sen myyntihinta alitti tuotantokustannukset huomattavasti asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Kun tasapuoliset toimintaedellytykset palautetaan unionin markkinoilla, unionin tuotannonala aikoo jälleen valmistaa suurempia määriä MEG:tä, kuten se teki ennen asianomaisista maista peräisin olevaa tuontivyöryä. |
| --- | --- |

(229)

Tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä. Unionin tuotannonala on edelleen sitoutunut MEG:n valmistukseen unionissa. Itse asiassa otokseen valitut unionin tuottajat valmistavat etyleeniä ryhmän sisällä, ja sen lisäksi, että ne käyttävät sitä ryhmässä MEG:n ja muiden tuotteiden tuotantoon, ne myös myyvät sitä muille osapuolille. Näin ollen MEG:n tuottajilla on saatavillaan riittävästi etyleenioksidia valmistaakseen tuotantokapasiteettinsa mukaisia määriä MEG:tä ja muita etyleenioksidijohdannaisia. Unionin tuotannonala aikoo myös lisätä etyleenioksidin tuotantokapasiteettia, kuten useat asianomaiset osapuolet (muun muassa Helm) toivat esille. Unionin tuotannonala joutui vähentämään MEG:n tuotantoa, koska sen myyntihinta alitti tuotantokustannukset huomattavasti asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Kun tasapuoliset toimintaedellytykset palautetaan unionin markkinoilla, unionin tuotannonala aikoo jälleen valmistaa suurempia määriä MEG:tä, kuten se teki ennen asianomaisista maista peräisin olevaa tuontivyöryä.

| (230) | Näin ollen kaikki kiinteisiin kustannuksiin liittyvät vaikutukset johtuvat suoraan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kielteisistä vaikutuksista, eivät etyleenioksidijohdannaisten tuotannosta. |
| --- | --- |

(230)

Näin ollen kaikki kiinteisiin kustannuksiin liittyvät vaikutukset johtuvat suoraan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kielteisistä vaikutuksista, eivät etyleenioksidijohdannaisten tuotannosta.

| (231) | Unionin tuotannonala ei myöskään valmista muita tuotteita, kuten etyleenioksidijohdannaisia, samoilla tuotantolinjoilla kuin MEG:tä. Edellä 174–201 kappaleessa arvioidut vahinkoindikaattorit koskevat yksinomaan MEG:n tuotantoa ja myyntiä. Tämän vuoksi MEG:n kannattavuutta ei voi yhdistää muiden tuotteiden, kuten etyleenioksidijohdannaisten, kannattavuuteen, koska nämä tuotteet eivät kuulu tutkimuksen piiriin. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(231)

Unionin tuotannonala ei myöskään valmista muita tuotteita, kuten etyleenioksidijohdannaisia, samoilla tuotantolinjoilla kuin MEG:tä. Edellä 174–201 kappaleessa arvioidut vahinkoindikaattorit koskevat yksinomaan MEG:n tuotantoa ja myyntiä. Tämän vuoksi MEG:n kannattavuutta ei voi yhdistää muiden tuotteiden, kuten etyleenioksidijohdannaisten, kannattavuuteen, koska nämä tuotteet eivät kuulu tutkimuksen piiriin. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

5.2.5   Poistokustannukset

Poistokustannukset

| (232) | Useat asianomaiset osapuolet (Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan tulos heikkeni korkeiden poistokustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(232)

Useat asianomaiset osapuolet (Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan tulos heikkeni korkeiden poistokustannusten vuoksi.

| (233) | Tutkimuksen mukaan poistokustannukset eivät ole korkeat vaan vastaavat noin 1–3:a prosenttia tuotantokustannuksista. Näin ollen niillä ei ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(233)

Tutkimuksen mukaan poistokustannukset eivät ole korkeat vaan vastaavat noin 1–3:a prosenttia tuotantokustannuksista. Näin ollen niillä ei ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen. Sen vuoksi väite hylättiin.

5.2.6   Raaka-ainekustannukset / kilpailukyvyn puute

Raaka-ainekustannukset / kilpailukyvyn puute

| (234) | Useat asianomaiset osapuolet (Mitsubishi Corporation, Arteco ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan tuloksen heikkeneminen johtui korkeammista tuotantokustannuksista verrattuna asianomaisissa maissa toimiviin tuottajiin, sillä unionin tuottajat käyttävät etyleenin valmistuksessa kalliimpia raaka-aineita (teollisuusbensiiniä) kuin niiden Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivat kilpailijat (jotka käyttävät liuskekaasua ja etaania), minkä vuoksi niiden kilpailukyky oli heikko. Arteco väitti myös, että Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa käytössä ollut tuotantoprosessi tuotti vähemmän sivutuotteita, minkä ansiosta laitosten rakentaminen oli halvempaa ja niiden toiminta yksinkertaisempaa. Lisäksi se väitti, että unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni korkeiden energiakustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(234)

Useat asianomaiset osapuolet (Mitsubishi Corporation, Arteco ja Oxyde) väittivät, että unionin tuotannonalan tuloksen heikkeneminen johtui korkeammista tuotantokustannuksista verrattuna asianomaisissa maissa toimiviin tuottajiin, sillä unionin tuottajat käyttävät etyleenin valmistuksessa kalliimpia raaka-aineita (teollisuusbensiiniä) kuin niiden Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivat kilpailijat (jotka käyttävät liuskekaasua ja etaania), minkä vuoksi niiden kilpailukyky oli heikko. Arteco väitti myös, että Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa käytössä ollut tuotantoprosessi tuotti vähemmän sivutuotteita, minkä ansiosta laitosten rakentaminen oli halvempaa ja niiden toiminta yksinkertaisempaa. Lisäksi se väitti, että unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni korkeiden energiakustannusten vuoksi.

| (235) | Komissio oli eri mieltä tästä väitteestä. On totta, että Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivilla tuottajilla saattoi olla tiettyjen raaka-aineiden ansiosta joitakin kustannusetuja, mutta kuten taulukosta 10 käy ilmi, unionin tuotannonala teki tästä huolimatta merkittävää voittoa vuosina 2017 ja 2018 eli ennen kuin asianomaisista maista peräisin oleva tuonti jyrkästi laskevilla hinnoilla kasvoi merkittävästi. Näin ollen unionin tuotannonalan huonon taloudellisen tilanteen taustalla oli polkumyynnillä tapahtunut tuonti eikä se, että se käytti eri raaka-ainetta. |
| --- | --- |

(235)

Komissio oli eri mieltä tästä väitteestä. On totta, että Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivilla tuottajilla saattoi olla tiettyjen raaka-aineiden ansiosta joitakin kustannusetuja, mutta kuten taulukosta 10 käy ilmi, unionin tuotannonala teki tästä huolimatta merkittävää voittoa vuosina 2017 ja 2018 eli ennen kuin asianomaisista maista peräisin oleva tuonti jyrkästi laskevilla hinnoilla kasvoi merkittävästi. Näin ollen unionin tuotannonalan huonon taloudellisen tilanteen taustalla oli polkumyynnillä tapahtunut tuonti eikä se, että se käytti eri raaka-ainetta.

| (236) | Sivutuotteita koskevan väitteen osalta huomautetaan, että Arteco ei esittänyt lainkaan näyttöä väitteensä tueksi eikä täsmentänyt, mitä sivutuotteita se tarkoitti. Komissio voi vain olettaa, että Arteco viittasi muihin MEG:n valmistusprosessissa syntyviin glykoleihin, joita ovat esimerkiksi dietyleeniglykoli ja trietyleeniglykoli. Näitä tuotteita kuitenkin syntyy MEG:n valmistusprosessissa riippumatta siitä, mitä raaka-ainetta etyleenin valmistukseen käytetään. Vaikka syntyvän di- ja trietyleeniglykolin määrä saattaa vaihdella jonkin verran tuottajasta toiseen, nämä erot ovat pieniä, ja siksi ei ole mahdollista, että niillä olisi merkittävää vaikutusta tuottajan tulokseen. Di- ja trietyleeniglykolille on myös olemassa markkinat, eli nämä tuotteet tuottavat tuloja yrityksille. Arteco ei perustele myöskään laitosten rakentamiseen ja toimintaan liittyvää väitettään. MEG:n tuotantolaitokset ovat unionissa täysin automatisoituja, ja ne edellyttävät hyvin vähän työvoimaa, sillä MEG:n valmistusprosessi on melko yksinkertainen. Energiakustannusten osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että näiden kustannusten osuus unionin tuotannonalan tuotantokustannuksista oli noin kolme prosenttia, minkä vuoksi niillä ei voinut olla merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kilpailukykyyn. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(236)

Sivutuotteita koskevan väitteen osalta huomautetaan, että Arteco ei esittänyt lainkaan näyttöä väitteensä tueksi eikä täsmentänyt, mitä sivutuotteita se tarkoitti. Komissio voi vain olettaa, että Arteco viittasi muihin MEG:n valmistusprosessissa syntyviin glykoleihin, joita ovat esimerkiksi dietyleeniglykoli ja trietyleeniglykoli. Näitä tuotteita kuitenkin syntyy MEG:n valmistusprosessissa riippumatta siitä, mitä raaka-ainetta etyleenin valmistukseen käytetään. Vaikka syntyvän di- ja trietyleeniglykolin määrä saattaa vaihdella jonkin verran tuottajasta toiseen, nämä erot ovat pieniä, ja siksi ei ole mahdollista, että niillä olisi merkittävää vaikutusta tuottajan tulokseen. Di- ja trietyleeniglykolille on myös olemassa markkinat, eli nämä tuotteet tuottavat tuloja yrityksille. Arteco ei perustele myöskään laitosten rakentamiseen ja toimintaan liittyvää väitettään. MEG:n tuotantolaitokset ovat unionissa täysin automatisoituja, ja ne edellyttävät hyvin vähän työvoimaa, sillä MEG:n valmistusprosessi on melko yksinkertainen. Energiakustannusten osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että näiden kustannusten osuus unionin tuotannonalan tuotantokustannuksista oli noin kolme prosenttia, minkä vuoksi niillä ei voinut olla merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kilpailukykyyn. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

5.2.7   Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia

| (237) | Useat asianomaiset osapuolet (CPME, Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että covid-19-pandemia vaikutti MEG:tä valmistavaan unionin tuotannonalaan vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä ja että vaikutus oli vielä merkittävämpi vuoden 2020 toisella neljänneksellä. CPME väitti, että MEG:n tuotanto ja myynti unionissa vähenivät sen kysynnän heikennyttyä unionissa covid-19-pandemian seurauksena. Se väitti erityisesti, että autojen myynnin (ja valmistuksen) pysähtyminen ja lentojen keskeytyminen sulkutoimien aikana johtivat siihen, että jäätymisenesto- ja jäänpoistonesteiden valmistukseen käytettävän MEG:n kysyntä unionissa väheni. |
| --- | --- |

(237)

Useat asianomaiset osapuolet (CPME, Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että covid-19-pandemia vaikutti MEG:tä valmistavaan unionin tuotannonalaan vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä ja että vaikutus oli vielä merkittävämpi vuoden 2020 toisella neljänneksellä. CPME väitti, että MEG:n tuotanto ja myynti unionissa vähenivät sen kysynnän heikennyttyä unionissa covid-19-pandemian seurauksena. Se väitti erityisesti, että autojen myynnin (ja valmistuksen) pysähtyminen ja lentojen keskeytyminen sulkutoimien aikana johtivat siihen, että jäätymisenesto- ja jäänpoistonesteiden valmistukseen käytettävän MEG:n kysyntä unionissa väheni.

| (238) | Tutkimus paljasti, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi heikentyä merkittävästi jo vuonna 2019, hyvän aikaa ennen kuin covid-19-pandemia puhkesi unionissa alkuvuodesta 2020. Yksikään unionin tuottajista ei sulkenut tuotantolaitoksiaan pandemian aikana, huoltotoimia lukuun ottamatta. Lisäksi pandemia vaikutti unionin kulutukseen eri tavoilla: autonmoottoreiden jäähdytysnesteiden kysynnän vähenemistä kompensoi PET:n kysynnän kasvu, kun suojapakkausten tarve veden, elintarvikkeiden ja käsidesinfiointiaineen kaltaisia välttämättömiä tuotteita varten kasvoi pandemian aikana, minkä myös SABIC toi esille. |
| --- | --- |

(238)

Tutkimus paljasti, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi heikentyä merkittävästi jo vuonna 2019, hyvän aikaa ennen kuin covid-19-pandemia puhkesi unionissa alkuvuodesta 2020. Yksikään unionin tuottajista ei sulkenut tuotantolaitoksiaan pandemian aikana, huoltotoimia lukuun ottamatta. Lisäksi pandemia vaikutti unionin kulutukseen eri tavoilla: autonmoottoreiden jäähdytysnesteiden kysynnän vähenemistä kompensoi PET:n kysynnän kasvu, kun suojapakkausten tarve veden, elintarvikkeiden ja käsidesinfiointiaineen kaltaisia välttämättömiä tuotteita varten kasvoi pandemian aikana, minkä myös SABIC toi esille.

| (239) | Vaikka kulutus siis väheni tutkimusajanjakson aikana maltillisesti (yhden prosentin) vuoteen 2017 verrattuna, unionin tuotannonalan tuotanto väheni 19 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski lähes 14 prosenttiyksikköä, myynti vapailla markkinoilla väheni 20 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 10,7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(239)

Vaikka kulutus siis väheni tutkimusajanjakson aikana maltillisesti (yhden prosentin) vuoteen 2017 verrattuna, unionin tuotannonalan tuotanto väheni 19 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski lähes 14 prosenttiyksikköä, myynti vapailla markkinoilla väheni 20 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 10,7 prosenttiyksikköä.

| (240) | Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka ei voida kokonaan kiistää, että covid-19-pandemialla oli tietty vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen tutkimusajanjakson lopussa, pandemia ei ollut pääasiallinen syy unionin tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(240)

Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka ei voida kokonaan kiistää, että covid-19-pandemialla oli tietty vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen tutkimusajanjakson lopussa, pandemia ei ollut pääasiallinen syy unionin tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon.

5.2.8   MEG:n asema maailmanlaajuisesti kaupattavana hyödykkeenä

MEG:n asema maailmanlaajuisesti kaupattavana hyödykkeenä

| (241) | Arteco ja Oxyde väittivät, että tuonti Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta unioniin ei vaikuttanut MEG:n hinnoittelumekanismiin, koska kyseessä on maailmanlaajuisesti kaupattava tuote, ja että valituksen tekijä asetti eurooppalaisen sopimushinnan. Lisäksi väitettiin, että i) MEG:n hinnat noudattavat Aasian markkinoiden hintoja, koska Kiina on maailman suurin MEG:n markkina-alue, ja että ii) MEG:n hinnat seuraavat tiiviisti MEG:n pääraaka-aineen eli etyleenin hintakehitystä. Väitettiin myös, että etyleenin ja MEG:n hintaero kasvoi maaliskuun 2019 ja 2020 välisenä aikana, minkä väitettiin johtuneen MEG:n kysynnän ja tarjonnan maailmanlaajuisesta tilanteesta, jota Kiina ohjaili, ja että tämä kasvava hintaero vaikutti kielteisesti unionin tuottajien kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(241)

Arteco ja Oxyde väittivät, että tuonti Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta unioniin ei vaikuttanut MEG:n hinnoittelumekanismiin, koska kyseessä on maailmanlaajuisesti kaupattava tuote, ja että valituksen tekijä asetti eurooppalaisen sopimushinnan. Lisäksi väitettiin, että i) MEG:n hinnat noudattavat Aasian markkinoiden hintoja, koska Kiina on maailman suurin MEG:n markkina-alue, ja että ii) MEG:n hinnat seuraavat tiiviisti MEG:n pääraaka-aineen eli etyleenin hintakehitystä. Väitettiin myös, että etyleenin ja MEG:n hintaero kasvoi maaliskuun 2019 ja 2020 välisenä aikana, minkä väitettiin johtuneen MEG:n kysynnän ja tarjonnan maailmanlaajuisesta tilanteesta, jota Kiina ohjaili, ja että tämä kasvava hintaero vaikutti kielteisesti unionin tuottajien kannattavuuteen.

| (242) | Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen. Unionin MEG:n tuottajat eivät aseta eurooppalaista sopimushintaa. Eurooppalainen sopimushinta on indeksi, eli se kuvastaa hintoja unionissa tiettynä ajankohtana. Markkinoilla, joilla on useita ostajia ja myyjiä, tarjonnan ja kysynnän tasapaino markkinoilla määrittää hinnan, minkä vuoksi yksi tai useampi osapuoli ei voi itse määrätä hintaa toisistaan riippumattomasti. Myyjä ei voi yksin määrätä kaupan hintaa. Koska valituksen tekijä on vain myyjäpuolella, se ei voi ohjailla tätä indeksiä. Käytännössä useat tietojen toimittajat raportoivat eurooppalaisesta sopimushinnasta. Näitä raportteja laativat ja julkaisevat riippumattomat markkinakonsulttiyritykset. Tärkeimpiä tällaisia tietojen toimittajia on neljä: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) ja Tecnon (13). Markkinakonsulttiyritykset keräävät tietoa ostajien ja myyjien sopimista hinnoista nimettömänä vastattavien kyselyjen avulla. Näiden yritysten raportoimat eurooppalaiset sopimushinnat ovat yleisesti ottaen samansuuntaisia. Eurooppalaista sopimushintaa koskeviin kyselyihin voivat myös osallistua kaikki osapuolet, jotka myyvät tai ostavat MEG:tä markkinoilla merkittäviä määriä, tuojat mukaan lukien. Eurooppalainen sopimushinta seuraa jossain määrin MEG:n hintaa Aasiassa, ja MEG:n pääasiallisen raaka-aineen eli etyleenin hintakehityksellä on vaikutusta MEG:n myyntihintaan. |
| --- | --- |

(242)

Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen. Unionin MEG:n tuottajat eivät aseta eurooppalaista sopimushintaa. Eurooppalainen sopimushinta on indeksi, eli se kuvastaa hintoja unionissa tiettynä ajankohtana. Markkinoilla, joilla on useita ostajia ja myyjiä, tarjonnan ja kysynnän tasapaino markkinoilla määrittää hinnan, minkä vuoksi yksi tai useampi osapuoli ei voi itse määrätä hintaa toisistaan riippumattomasti. Myyjä ei voi yksin määrätä kaupan hintaa. Koska valituksen tekijä on vain myyjäpuolella, se ei voi ohjailla tätä indeksiä. Käytännössä useat tietojen toimittajat raportoivat eurooppalaisesta sopimushinnasta. Näitä raportteja laativat ja julkaisevat riippumattomat markkinakonsulttiyritykset. Tärkeimpiä tällaisia tietojen toimittajia on neljä: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) ja Tecnon (13). Markkinakonsulttiyritykset keräävät tietoa ostajien ja myyjien sopimista hinnoista nimettömänä vastattavien kyselyjen avulla. Näiden yritysten raportoimat eurooppalaiset sopimushinnat ovat yleisesti ottaen samansuuntaisia. Eurooppalaista sopimushintaa koskeviin kyselyihin voivat myös osallistua kaikki osapuolet, jotka myyvät tai ostavat MEG:tä markkinoilla merkittäviä määriä, tuojat mukaan lukien. Eurooppalainen sopimushinta seuraa jossain määrin MEG:n hintaa Aasiassa, ja MEG:n pääasiallisen raaka-aineen eli etyleenin hintakehityksellä on vaikutusta MEG:n myyntihintaan.

10

11

12

13

| (243) | Unionin markkinoilla MEG:tä myydään pitkäaikaisilla sopimuksilla tai kertatoimitusmyyntinä, jäljempänä ’spot-myynti’. Arvion mukaan sopimusten nojalla tapahtuvan myynnin osuus unionin kokonaismyynnistä on noin 80 prosenttia ja spot-myynnin osuus loput 20 prosenttia. Sopimusmyynnissä hintakaavana on eurooppalainen sopimushinta vähennettynä alennuksella. Kuten 242 kappaleessa selitetään, eurooppalainen sopimushinta on markkinoita seuraavien yritysten julkaisema kuukausittainen indeksi, mutta alennus on luottamuksellinen. Myyjien välinen kilpailu perustuu tähän alennukseen. Sopimushinta neuvotellaan kuukausittain, ja siihen vaikuttavat spot-hinnat, sillä MEG on hyödyke, jolla käydään kauppaa hyvin avoimilla markkinoilla, joilla markkinatoimijat sopeutuvat nopeasti polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin synnyttämään tilanteeseen. Vaikka Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivat viejät kenties sitoivat myyntihintansa unionin markkinoilla eurooppalaiseen sopimushintaan, ne alensivat MEG:n myyntihintaa tarjoamalla ostajille suurempaa alennusta. Sen vuoksi unionin markkinoihin kohdistuneet vahingolliset vaikutukset eivät voi suoranaisesti johtua eurooppalaisesta sopimushintaindeksistä. Vahingon aiheuttajana oli unionin markkinoille suuntautunut alhaiseksi hinnoitellun tuonnin vyöry, joka laski spot- ja sopimushintoja ostajien eduksi. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(243)

Unionin markkinoilla MEG:tä myydään pitkäaikaisilla sopimuksilla tai kertatoimitusmyyntinä, jäljempänä ’spot-myynti’. Arvion mukaan sopimusten nojalla tapahtuvan myynnin osuus unionin kokonaismyynnistä on noin 80 prosenttia ja spot-myynnin osuus loput 20 prosenttia. Sopimusmyynnissä hintakaavana on eurooppalainen sopimushinta vähennettynä alennuksella. Kuten 242 kappaleessa selitetään, eurooppalainen sopimushinta on markkinoita seuraavien yritysten julkaisema kuukausittainen indeksi, mutta alennus on luottamuksellinen. Myyjien välinen kilpailu perustuu tähän alennukseen. Sopimushinta neuvotellaan kuukausittain, ja siihen vaikuttavat spot-hinnat, sillä MEG on hyödyke, jolla käydään kauppaa hyvin avoimilla markkinoilla, joilla markkinatoimijat sopeutuvat nopeasti polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin synnyttämään tilanteeseen. Vaikka Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa toimivat viejät kenties sitoivat myyntihintansa unionin markkinoilla eurooppalaiseen sopimushintaan, ne alensivat MEG:n myyntihintaa tarjoamalla ostajille suurempaa alennusta. Sen vuoksi unionin markkinoihin kohdistuneet vahingolliset vaikutukset eivät voi suoranaisesti johtua eurooppalaisesta sopimushintaindeksistä. Vahingon aiheuttajana oli unionin markkinoille suuntautunut alhaiseksi hinnoitellun tuonnin vyöry, joka laski spot- ja sopimushintoja ostajien eduksi. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

5.2.9   Öljyn hinta

Öljyn hinta

| (244) | CPME ja CIRFS väittivät, että MEG:n hinnan lasku unionissa johtui öljyn hinnan laskusta tutkimusajanjakson toisella puoliskolla eikä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(244)

CPME ja CIRFS väittivät, että MEG:n hinnan lasku unionissa johtui öljyn hinnan laskusta tutkimusajanjakson toisella puoliskolla eikä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

| (245) | Kuten 234 kappaleessa todetaan, etyleenin tuotanto unionissa perustuu teollisuusbensiiniin, jota saadaan jalostamalla raakaöljyä. Sen vuoksi öljyn hinnan kehitys vaikuttaa sekä etyleenin että MEG:n kustannuksiin ja hintoihin. Kuten 205 kappaleessa selostetaan, unionin tuotannonalan tuotantokustannukset pienenivät tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mutta MEG:n myyntihinta laski 40 prosenttia eli huomattavasti enemmän. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(245)

Kuten 234 kappaleessa todetaan, etyleenin tuotanto unionissa perustuu teollisuusbensiiniin, jota saadaan jalostamalla raakaöljyä. Sen vuoksi öljyn hinnan kehitys vaikuttaa sekä etyleenin että MEG:n kustannuksiin ja hintoihin. Kuten 205 kappaleessa selostetaan, unionin tuotannonalan tuotantokustannukset pienenivät tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mutta MEG:n myyntihinta laski 40 prosenttia eli huomattavasti enemmän. Näin ollen väite hylättiin.

5.2.10   Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota

Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota

| (246) | Kiina asetti Yhdysvalloista tuotavalle MEG:lle vuoden 2018 elokuussa 25 prosentin ylimääräisen tuontitullin, mikä väitetysti johti siihen, että Yhdysvalloissa toimivat tuottajat suuntasivat vientinsä Kiinan sijasta unioniin. Tämän perusteella useat asianomaiset osapuolet (Mitsubishi Corporation, Arteco ja Oxyde) väittivät, että vahingon pääsyy oli Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppasuhteiden huononeminen. Osapuolet väittivät unionin markkinoiden tilanteen palautuvan ennalleen sen jälkeen, kun nämä tariffit poistettiin väliaikaisesti vuonna 2020. |
| --- | --- |

(246)

Kiina asetti Yhdysvalloista tuotavalle MEG:lle vuoden 2018 elokuussa 25 prosentin ylimääräisen tuontitullin, mikä väitetysti johti siihen, että Yhdysvalloissa toimivat tuottajat suuntasivat vientinsä Kiinan sijasta unioniin. Tämän perusteella useat asianomaiset osapuolet (Mitsubishi Corporation, Arteco ja Oxyde) väittivät, että vahingon pääsyy oli Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppasuhteiden huononeminen. Osapuolet väittivät unionin markkinoiden tilanteen palautuvan ennalleen sen jälkeen, kun nämä tariffit poistettiin väliaikaisesti vuonna 2020.

| (247) | Nämä näkökohdat ovat merkityksettömiä, sillä perusasetuksen ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen mukaan oikeudellisena kriteerinä on polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama vahinko, eivät poliittiset tai muut polkumyyntikäytäntöihin mahdollisesti liittyvät ulkoiset näkökohdat. Joka tapauksessa komissio huomauttaa, että vaikka rajoituksia lievennettiinkin, lisätariffeja sovelletaan lähtökohtaisesti edelleen, ja on epäselvää, miten tilanne jatkossa kehittyy. Lisäksi MEG:tä valmistava Yhdysvaltojen tuotannonala on vientivetoinen ja sen tuotantokapasiteetti kasvaa jatkuvasti. Myös MEG:tä valmistava Kiinan tuotannonala on kasvattamassa tuotantokapasiteettiaan, sillä se pyrkii omavaraisuuteen. Näin ollen Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat todennäköisesti jatkossakin erittäin kiinnostuneita unionin markkinoista, Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppakiistasta riippumatta. |
| --- | --- |

(247)

Nämä näkökohdat ovat merkityksettömiä, sillä perusasetuksen ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen mukaan oikeudellisena kriteerinä on polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama vahinko, eivät poliittiset tai muut polkumyyntikäytäntöihin mahdollisesti liittyvät ulkoiset näkökohdat. Joka tapauksessa komissio huomauttaa, että vaikka rajoituksia lievennettiinkin, lisätariffeja sovelletaan lähtökohtaisesti edelleen, ja on epäselvää, miten tilanne jatkossa kehittyy. Lisäksi MEG:tä valmistava Yhdysvaltojen tuotannonala on vientivetoinen ja sen tuotantokapasiteetti kasvaa jatkuvasti. Myös MEG:tä valmistava Kiinan tuotannonala on kasvattamassa tuotantokapasiteettiaan, sillä se pyrkii omavaraisuuteen. Näin ollen Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat todennäköisesti jatkossakin erittäin kiinnostuneita unionin markkinoista, Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppakiistasta riippumatta.

5.2.11   Hintojen maailmanlaajuinen lasku tarkastelujaksolla

Hintojen maailmanlaajuinen lasku tarkastelujaksolla

| (248) | Useampi kuin yksi asianomainen osapuoli (Mitsubishi ja CIRFS) väitti, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko ajoittui samaan aikaan, kun MEG:n maailmanlaajuisissa hinnoissa nähtiin yksi kymmenen viime vuoden merkittävimmistä laskusuuntauksista, joka ei koskenut pelkästään unionin markkinoita vaan joka heijastui hintoihin maailmanlaajuisilla markkinoilla. Väitteen mukaan tilanteeseen vaikuttivat MEG:n maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu ja sitä vastaavan maailmanlaajuisen kysynnän puute – pelkästään vuoden 2018 lopussa kapasiteetti kasvoi Kiinassa vuositasolla [1,5–2,5] miljoonaa tonnia. Marraskuussa 2019 MEG:n maailmanlaajuinen kokonaistuotantokapasiteetti oli noin [37,5–38,5] miljoonaa tonnia vuodessa, mikä merkitsi noin [10–20] prosentin ylitarjontaa, ja vuoden 2020 aikana kapasiteettia lisättiin jälleen merkittävästi. Näin ollen vahingon väitettiin johtuvan maailmanmarkkinoiden historiallisen alhaisista hinnoista eikä polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(248)

Useampi kuin yksi asianomainen osapuoli (Mitsubishi ja CIRFS) väitti, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko ajoittui samaan aikaan, kun MEG:n maailmanlaajuisissa hinnoissa nähtiin yksi kymmenen viime vuoden merkittävimmistä laskusuuntauksista, joka ei koskenut pelkästään unionin markkinoita vaan joka heijastui hintoihin maailmanlaajuisilla markkinoilla. Väitteen mukaan tilanteeseen vaikuttivat MEG:n maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu ja sitä vastaavan maailmanlaajuisen kysynnän puute – pelkästään vuoden 2018 lopussa kapasiteetti kasvoi Kiinassa vuositasolla [1,5–2,5] miljoonaa tonnia. Marraskuussa 2019 MEG:n maailmanlaajuinen kokonaistuotantokapasiteetti oli noin [37,5–38,5] miljoonaa tonnia vuodessa, mikä merkitsi noin [10–20] prosentin ylitarjontaa, ja vuoden 2020 aikana kapasiteettia lisättiin jälleen merkittävästi. Näin ollen vahingon väitettiin johtuvan maailmanmarkkinoiden historiallisen alhaisista hinnoista eikä polkumyynnistä.

| (249) | Tässä selostetut seikat voivat hyvinkin olla perimmäinen syy sille, miksi tuontia myytiin polkumyyntihinnoilla unionissa. Silti viime kädessä unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon aiheuttajana oli (hinnan ja tuotantomäärän edellä selostetusta kehityksestä johtunut) polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka on perusasetuksen ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen mukaan tässä tapauksessa sovellettava oikeudellinen kriteeri – nämä säädökset eivät edellytä polkumyyntipäätöksen taustalla olevien syiden analysointia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että MEG:n tuotannossa todella on maailmanlaajuisesti ylikapasiteettia. Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan merkittävästi, ja Yhdysvalloissa toimivien viejien arvioidaan kasvattavan vuotuista tuotantokapasiteettia noin kuuteen miljoonaan tonniin. Tämän ylikapasiteetin vuoksi Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa vientiä harjoittavat tuottajat etsivät markkinoita ja myivät sen vuoksi unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana merkittäviä määriä MEG:tä polkumyyntihinnoilla. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(249)

Tässä selostetut seikat voivat hyvinkin olla perimmäinen syy sille, miksi tuontia myytiin polkumyyntihinnoilla unionissa. Silti viime kädessä unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon aiheuttajana oli (hinnan ja tuotantomäärän edellä selostetusta kehityksestä johtunut) polkumyynnillä tapahtunut tuonti, joka on perusasetuksen ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen mukaan tässä tapauksessa sovellettava oikeudellinen kriteeri – nämä säädökset eivät edellytä polkumyyntipäätöksen taustalla olevien syiden analysointia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että MEG:n tuotannossa todella on maailmanlaajuisesti ylikapasiteettia. Saudi-Arabiassa ja Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan merkittävästi, ja Yhdysvalloissa toimivien viejien arvioidaan kasvattavan vuotuista tuotantokapasiteettia noin kuuteen miljoonaan tonniin. Tämän ylikapasiteetin vuoksi Yhdysvalloissa ja Saudi-Arabiassa vientiä harjoittavat tuottajat etsivät markkinoita ja myivät sen vuoksi unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana merkittäviä määriä MEG:tä polkumyyntihinnoilla. Näin ollen väite hylättiin.

5.2.12   Itse aiheutettu vahinko

Itse aiheutettu vahinko

| (250) | SABIC väitti, että yksi unionin tuottaja otti siihen yhteyttä saattaakseen MEG:tä unionin markkinoille ja että useat unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat yritykset toivat MEG:tä Saudi-Arabiasta aiheuttaen näin vahinkoa itselleen (kuten 40 kappaleessa todetaan). |
| --- | --- |

(250)

SABIC väitti, että yksi unionin tuottaja otti siihen yhteyttä saattaakseen MEG:tä unionin markkinoille ja että useat unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat yritykset toivat MEG:tä Saudi-Arabiasta aiheuttaen näin vahinkoa itselleen (kuten 40 kappaleessa todetaan).

| (251) | Yhtä unionin tuottajaa koskevan väitteen osalta (jonka mukaan kyseinen tuottaja otti SABICiin yhteyttä saattaakseen Saudi-Arabiassa tuotettua MEG:tä unionin markkinoille) tutkimus paljasti, että SABIC ja asianomainen unionin tuottaja eivät olleet tehneet sopimusta. Lisäksi unionin tuottaja otti itse yhteyttä SABICiin, koska unionin markkinoiden hintojen alenemisen aiheuttamien merkittävien tappioiden vuoksi kyseinen tuottaja etsi muita vaihtoehtoja jatkaa toimintaa MEG:n unionin markkinoilla. Tämä on jälleen yksi osoitus unionin tuotannonalan vaikeasta tilanteesta. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(251)

Yhtä unionin tuottajaa koskevan väitteen osalta (jonka mukaan kyseinen tuottaja otti SABICiin yhteyttä saattaakseen Saudi-Arabiassa tuotettua MEG:tä unionin markkinoille) tutkimus paljasti, että SABIC ja asianomainen unionin tuottaja eivät olleet tehneet sopimusta. Lisäksi unionin tuottaja otti itse yhteyttä SABICiin, koska unionin markkinoiden hintojen alenemisen aiheuttamien merkittävien tappioiden vuoksi kyseinen tuottaja etsi muita vaihtoehtoja jatkaa toimintaa MEG:n unionin markkinoilla. Tämä on jälleen yksi osoitus unionin tuotannonalan vaikeasta tilanteesta. Näin ollen väite hylättiin.

5.2.13   PET:n tuonti unioniin

PET:n tuonti unioniin

| (252) | Useat asianomaiset osapuolet (Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että PET:n unioniin suuntautuneen tuonnin kasvu vaikutti MEG:n kulutukseen, esittämättä kuitenkaan mitään näyttöä väitteensä tueksi. |
| --- | --- |

(252)

Useat asianomaiset osapuolet (Arteco, Helm ja Oxyde) väittivät, että PET:n unioniin suuntautuneen tuonnin kasvu vaikutti MEG:n kulutukseen, esittämättä kuitenkaan mitään näyttöä väitteensä tueksi.

| (253) | Tämä väite on virheellinen. PET:n tuonti unioniin vaihteli tarkastelujaksolla. Lisäksi kulutus vapailla markkinoilla pysyi tutkimusajanjakson loppuun asti melko vakaana, kuten 150 kappaleessa todetaan. Näin ollen väite hylättiin.










  Taulukko 13


  PET:n kokonaistuonti |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| Määrä | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Indeksi | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Lähde: Eurostat |

(253)

Tämä väite on virheellinen. PET:n tuonti unioniin vaihteli tarkastelujaksolla. Lisäksi kulutus vapailla markkinoilla pysyi tutkimusajanjakson loppuun asti melko vakaana, kuten 150 kappaleessa todetaan. Näin ollen väite hylättiin.

Taulukko 13

Taulukko 13

PET:n kokonaistuonti

PET:n kokonaistuonti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Määrä

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

124

124

113

113

Lähde: Eurostat

Lähde: Eurostat

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (254) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja asianomaisten maiden markkinaosuuden jyrkkä kasvu, unionin tuottajien myynnin ja markkinaosuuden merkittävä supistuminen sekä hintojen aleneminen ja unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen ajoittuivat selkeästi samaan aikaan. |
| --- | --- |

(254)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja asianomaisten maiden markkinaosuuden jyrkkä kasvu, unionin tuottajien myynnin ja markkinaosuuden merkittävä supistuminen sekä hintojen aleneminen ja unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen ajoittuivat selkeästi samaan aikaan.

| (255) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kaikilla muilla tekijöillä oli vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan kielteiseen kehitykseen – tuotannon ja myynnin vähenemiseen, markkinaosuuden menetykseen, hintojen alenemiseen, negatiiviseen kannattavuuteen sekä investointien tuoton ja kassavirran heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(255)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kaikilla muilla tekijöillä oli vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan kielteiseen kehitykseen – tuotannon ja myynnin vähenemiseen, markkinaosuuden menetykseen, hintojen alenemiseen, negatiiviseen kannattavuuteen sekä investointien tuoton ja kassavirran heikkenemiseen.

| (256) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko ilmeni tuotannon ja myynnin vähenemisenä, markkinaosuuden menetyksenä, hintojen alenemisena, negatiivisena kannattavuutena sekä investointien tuottojen ja kassavirran heikkenemisenä. |
| --- | --- |

(256)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko ilmeni tuotannon ja myynnin vähenemisenä, markkinaosuuden menetyksenä, hintojen alenemisena, negatiivisena kannattavuutena sekä investointien tuottojen ja kassavirran heikkenemisenä.

6.   TOIMENPITEIDEN TASO

| (257) | Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alhaisempi tulli riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(257)

Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alhaisempi tulli riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1   Vahinkomarginaali

Vahinkomarginaali

| (258) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi saamaan tavoitevoittoa myymällä tuotetta tavoitehintaan perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(258)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi saamaan tavoitevoittoa myymällä tuotetta tavoitehintaan perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

| (259) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti tavoitevoiton määrittämiseksi huomioon seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Tällainen voittomarginaali ei saa olla matalampi kuin kuusi prosenttia. |
| --- | --- |

(259)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti tavoitevoiton määrittämiseksi huomioon seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Tällainen voittomarginaali ei saa olla matalampi kuin kuusi prosenttia.

| (260) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä alkoi kasvaa merkittävästi ja tuontihinnat laskea äkillisesti vuodesta 2019 lähtien (kuten taulukoista 2 ja 3 käy ilmi), jolloin unionin tuottajien toiminta muuttui kannattamattomaksi. Tästä johtuen komissio määritti perustason voiton, joka kattaa täysimääräiset kustannukset normaaleissa kilpailuolosuhteissa, unionin tuottajien kannattavuuden perusteella ennen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vyöryä eli unionin tuottajien vuosina 2017 ja 2018 kirjaamien voittomarginaalien painotettuna keskiarvona. Näin laskettu perustason voitto on [17,5–19,5] prosenttia. |
| --- | --- |

(260)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä alkoi kasvaa merkittävästi ja tuontihinnat laskea äkillisesti vuodesta 2019 lähtien (kuten taulukoista 2 ja 3 käy ilmi), jolloin unionin tuottajien toiminta muuttui kannattamattomaksi. Tästä johtuen komissio määritti perustason voiton, joka kattaa täysimääräiset kustannukset normaaleissa kilpailuolosuhteissa, unionin tuottajien kannattavuuden perusteella ennen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vyöryä eli unionin tuottajien vuosina 2017 ja 2018 kirjaamien voittomarginaalien painotettuna keskiarvona. Näin laskettu perustason voitto on [17,5–19,5] prosenttia.

| (261) | Yksikään otokseen valituista tuottajista ei esittänyt perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan nojalla väitettä menetetyistä investoinneista tai menetetystä tutkimuksesta, kehittämisestä tai innovoinnista. |
| --- | --- |

(261)

Yksikään otokseen valituista tuottajista ei esittänyt perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan nojalla väitettä menetetyistä investoinneista tai menetetystä tutkimuksesta, kehittämisestä tai innovoinnista.

| (262) | Tällä perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on [610–746] euroa/tonni, joka saadaan, kun edellä mainittu 17,5–19,5 prosentin voittomarginaali yhdistetään otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(262)

Tällä perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on [610–746] euroa/tonni, joka saadaan, kun edellä mainittu 17,5–19,5 prosentin voittomarginaali yhdistetään otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

| (263) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti komissio arvioi unionin tuotannonalalle 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteen soveltamiskauden aikana koituvat tulevat kustannukset, jotka määräytyvät sellaisten monenvälisten ympäristösopimusten ja niihin liitettyjen pöytäkirjojen, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(263)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti komissio arvioi unionin tuotannonalalle 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteen soveltamiskauden aikana koituvat tulevat kustannukset, jotka määräytyvät sellaisten monenvälisten ympäristösopimusten ja niihin liitettyjen pöytäkirjojen, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten perusteella.

| (264) | Näitä kustannuksia ovat unionin päästökauppajärjestelmän ja teollisuuspäästödirektiivin noudattamisesta johtuvat tulevat lisäkustannukset (eli tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tosiasiallisten kustannusten vähentämisen jälkeen huomioon otettavat muut kustannukset). Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä on monenvälisten ympäristösopimusten noudattamista koskevan unionin politiikan kulmakivi. Teollisuuspäästödirektiivi on puolestaan tärkein teollisuuslaitosten epäpuhtauspäästöjä sääntelevä unionin väline, ja näin ollen se auttaa osaltaan myös varmistamaan monenvälisten ympäristösopimusten noudattamisen. |
| --- | --- |

(264)

Näitä kustannuksia ovat unionin päästökauppajärjestelmän ja teollisuuspäästödirektiivin noudattamisesta johtuvat tulevat lisäkustannukset (eli tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tosiasiallisten kustannusten vähentämisen jälkeen huomioon otettavat muut kustannukset). Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä on monenvälisten ympäristösopimusten noudattamista koskevan unionin politiikan kulmakivi. Teollisuuspäästödirektiivi on puolestaan tärkein teollisuuslaitosten epäpuhtauspäästöjä sääntelevä unionin väline, ja näin ollen se auttaa osaltaan myös varmistamaan monenvälisten ympäristösopimusten noudattamisen.

| (265) | Unionin päästökauppajärjestelmän noudattamisesta aiheutuvat kustannukset laskettiin keskimääräisten arvioitujen lisäpäästöoikeuksien pohjalta, jotka on ostettava toimenpiteiden soveltamisaikana (vuosina 2021–2025). Laskelmissa käytetyistä päästöoikeuksista vähennettiin maksutta saadut päästöoikeudet, ja ne liittyivät yksinomaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Päästöoikeuskustannukset määritettiin Bloomberg New Energy Financen (7 päivältä helmikuuta 2021 peräisin olevien) tietojen perusteella. Päästöoikeuksien keskimääräinen ennustettu hinta vuosina 2021–2025 on 36,24 euroa / tuotettu hiilidioksiditonni. Teollisuuspäästödirektiivin noudattamisesta aiheutuvat kustannukset laskettiin otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamien ja komission ristiintarkastamien tietojen perusteella. Muistio, jossa selitetään, miten komissio vahvisti nämä noudattamisesta aiheutuvat tulevat lisäkustannukset, on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa. |
| --- | --- |

(265)

Unionin päästökauppajärjestelmän noudattamisesta aiheutuvat kustannukset laskettiin keskimääräisten arvioitujen lisäpäästöoikeuksien pohjalta, jotka on ostettava toimenpiteiden soveltamisaikana (vuosina 2021–2025). Laskelmissa käytetyistä päästöoikeuksista vähennettiin maksutta saadut päästöoikeudet, ja ne liittyivät yksinomaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Päästöoikeuskustannukset määritettiin Bloomberg New Energy Financen (7 päivältä helmikuuta 2021 peräisin olevien) tietojen perusteella. Päästöoikeuksien keskimääräinen ennustettu hinta vuosina 2021–2025 on 36,24 euroa / tuotettu hiilidioksiditonni. Teollisuuspäästödirektiivin noudattamisesta aiheutuvat kustannukset laskettiin otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamien ja komission ristiintarkastamien tietojen perusteella. Muistio, jossa selitetään, miten komissio vahvisti nämä noudattamisesta aiheutuvat tulevat lisäkustannukset, on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa.

| (266) | Komissio määritti näiden noudattamisesta aiheutuvien tulevien kustannusten määräksi [0,7–0,9] prosenttia tutkimusajanjakson aikaisista tuotantokustannuksista. Se lisäsi nämä kustannukset 262 kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan määrittääkseen unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman kokonaishinnan, joka on [616–752] euroa/tonni. |
| --- | --- |

(266)

Komissio määritti näiden noudattamisesta aiheutuvien tulevien kustannusten määräksi [0,7–0,9] prosenttia tutkimusajanjakson aikaisista tuotantokustannuksista. Se lisäsi nämä kustannukset 262 kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan määrittääkseen unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman kokonaishinnan, joka on [616–752] euroa/tonni.

| (267) | Sen jälkeen komissio määritti viitehinnan alittavuuden marginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisten maiden otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu ero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(267)

Sen jälkeen komissio määritti viitehinnan alittavuuden marginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisten maiden otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu ero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (268) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 127–130 kappale).








  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%) | Väliaikainen vahinkomarginaali (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 | 38,5 |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 | 84,9 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 13,5 | 46,9 |
| Kaikki muut yritykset | 52,0 | 115,0 |
| Saudi-Arabia | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 | 61,4 |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 | 61,4 |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 | 61,4 |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 | 61,4 |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 | 61,4 |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 | 61,4 |
| Kaikki muut yritykset | 11,1 | 61,4 |

(268)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 127–130 kappale).

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%)

Väliaikainen vahinkomarginaali (%)

Yhdysvallat

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5

38,5

MEGlobal Americas Inc

38,3

84,9

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

13,5

46,9

Kaikki muut yritykset

52,0

115,0

Saudi-Arabia

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1

61,4

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1

61,4

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1

61,4

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1

61,4

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1

61,4

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1

61,4

Kaikki muut yritykset

11,1

61,4

6.2   Päätelmä toimenpiteiden tasosta

Päätelmä toimenpiteiden tasosta

| (269) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavasti:







  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 13,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 52,0 % |
| Saudi-Arabia | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Kaikki muut yritykset | 11,1 % |

(269)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit olisi asetettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavasti:

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Yhdysvallat

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

13,5 %

Kaikki muut yritykset

52,0 %

Saudi-Arabia

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kaikki muut yritykset

11,1 %

7.   UNIONIN ETU

| (270) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voiko se päätellä kiistattomasti, että tässä tapauksessa ei ole unionin edun mukaista hyväksyä toimenpiteitä vahingollisen polkumyynnin vahvistamisesta huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, mukaan lukien unionin tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja tavarantoimittajien edut. |
| --- | --- |

(270)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voiko se päätellä kiistattomasti, että tässä tapauksessa ei ole unionin edun mukaista hyväksyä toimenpiteitä vahingollisen polkumyynnin vahvistamisesta huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, mukaan lukien unionin tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja tavarantoimittajien edut.

| (271) | Komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville asianomaisille osapuolille. Se sai vastauksen kyselyyn kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta (Helm ja Oxyde) sekä seitsemältä käyttäjältä (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis ja SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville asianomaisille osapuolille. Se sai vastauksen kyselyyn kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta (Helm ja Oxyde) sekä seitsemältä käyttäjältä (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis ja SIR Industriale).

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (272) | MEG:tä valmistaa unionissa 12 tuottajaa (yhdeksän tuottajien ryhmää). Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada menettämäänsä markkinaosuutta takaisin ja parantaa kannattavuuttaan kestävälle tasolle. |
| --- | --- |

(272)

MEG:tä valmistaa unionissa 12 tuottajaa (yhdeksän tuottajien ryhmää). Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada menettämäänsä markkinaosuutta takaisin ja parantaa kannattavuuttaan kestävälle tasolle.

| (273) | Unionin tuotannonalan kärsimän vahingon suuruuden vuoksi tuotannonalan tilanne on kestämätön, sillä se on kärsinyt merkittäviä tappioita (-10,8–-13,2 % tutkimusajanjaksolla), jotka olivat seurausta poikkeuksellisen alhaisista hinnoista (hinnat laskivat vapailla markkinoilla 40 %) ja samanaikaisesta myynnin supistumisesta (-18 % vapailla markkinoilla) ja tuotannon vähenemisestä (-19 %), mikä aiheutti kustannuspainetta. |
| --- | --- |

(273)

Unionin tuotannonalan kärsimän vahingon suuruuden vuoksi tuotannonalan tilanne on kestämätön, sillä se on kärsinyt merkittäviä tappioita (-10,8–-13,2 % tutkimusajanjaksolla), jotka olivat seurausta poikkeuksellisen alhaisista hinnoista (hinnat laskivat vapailla markkinoilla 40 %) ja samanaikaisesta myynnin supistumisesta (-18 % vapailla markkinoilla) ja tuotannon vähenemisestä (-19 %), mikä aiheutti kustannuspainetta.

| (274) | Toimenpiteiden käyttöönotto on välttämätöntä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin valtavien vaikutusten rajoittamiseksi ja MEG:n tuotannon säilyttämiseksi unionissa. Ilman toimenpiteitä hintojen alenemisen sekä myynnin ja tuotannon supistumisen aiheuttama paine estäisi unionin tuotannonalaa tekemästä lainkaan voittoa, jolloin sillä ei olisi muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa avoimille markkinoille suuntautuva tuotanto, mikä käytännössä johtaisi muiden kuin Saudi-Arabian tai Yhdysvaltojen etua palvelevien unionin tuotannonalan tuottajien katoamiseen alalta. |
| --- | --- |

(274)

Toimenpiteiden käyttöönotto on välttämätöntä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin valtavien vaikutusten rajoittamiseksi ja MEG:n tuotannon säilyttämiseksi unionissa. Ilman toimenpiteitä hintojen alenemisen sekä myynnin ja tuotannon supistumisen aiheuttama paine estäisi unionin tuotannonalaa tekemästä lainkaan voittoa, jolloin sillä ei olisi muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa avoimille markkinoille suuntautuva tuotanto, mikä käytännössä johtaisi muiden kuin Saudi-Arabian tai Yhdysvaltojen etua palvelevien unionin tuotannonalan tuottajien katoamiseen alalta.

| (275) | Markkinoita tiiviisti seuraavien erikoiskonsulttiyritysten, kuten Wood Mackenzien ja ISIC:n, mukaan tämä paine tulee kasvamaan maailmanlaajuisen ylikapasiteetin lisääntyessä. Kiinan ja Yhdysvaltojen ajama kapasiteetin lisäys ylittää kysynnän useilla miljoonilla tonneilla vuosina 2021–2022. Kiinan kapasiteetin merkittävä lisääntyminen kaventaa vähitellen Yhdysvaltojen mahdollisuuksia jatkaa vientiä Kiinaan, mikä puolestaan kannustaa Yhdysvaltoja etsimään markkinarakoa muualta. Tämä vaikuttaa pääasiassa vientiin, myös unioniin suuntautuvaan vientiin, sillä Yhdysvaltojen kysynnän odotetaan lisääntyvän vain vähän. Kun tämä yhdistetään Saudi-Arabian toimintatapaan, johon kuuluu hintojen painaminen alaspäin (tämä on yleisin tapa varmistaa läsnäolo näillä hintavetoisilla markkinoilla), vaikuttaa todennäköiseltä, että hintapaine tulee olemaan jatkuva. Näin ollen Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian läsnäolon yhteisvaikutus aiheuttaa todennäköisesti lisää vahinkoa jo heikentyneelle unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(275)

Markkinoita tiiviisti seuraavien erikoiskonsulttiyritysten, kuten Wood Mackenzien ja ISIC:n, mukaan tämä paine tulee kasvamaan maailmanlaajuisen ylikapasiteetin lisääntyessä. Kiinan ja Yhdysvaltojen ajama kapasiteetin lisäys ylittää kysynnän useilla miljoonilla tonneilla vuosina 2021–2022. Kiinan kapasiteetin merkittävä lisääntyminen kaventaa vähitellen Yhdysvaltojen mahdollisuuksia jatkaa vientiä Kiinaan, mikä puolestaan kannustaa Yhdysvaltoja etsimään markkinarakoa muualta. Tämä vaikuttaa pääasiassa vientiin, myös unioniin suuntautuvaan vientiin, sillä Yhdysvaltojen kysynnän odotetaan lisääntyvän vain vähän. Kun tämä yhdistetään Saudi-Arabian toimintatapaan, johon kuuluu hintojen painaminen alaspäin (tämä on yleisin tapa varmistaa läsnäolo näillä hintavetoisilla markkinoilla), vaikuttaa todennäköiseltä, että hintapaine tulee olemaan jatkuva. Näin ollen Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian läsnäolon yhteisvaikutus aiheuttaa todennäköisesti lisää vahinkoa jo heikentyneelle unionin tuotannonalalle.

| (276) | Toimenpiteet poistaisivat suuren osan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta paineesta, joka johtuu sekä hintojen alenemisesta että myynnin ja tuotannon supistumisesta, sillä näin tuotannonala voisi paitsi nostaa hintoja myös lisätä myynti- ja tuotantomääriä ja nostaa kapasiteetin käyttöastetta. Toimenpiteiden taso mahdollistaisi unionin tuotannonalan lähitulevaisuutta uhkaavien taloudellisten tappioiden poistamisen. |
| --- | --- |

(276)

Toimenpiteet poistaisivat suuren osan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta paineesta, joka johtuu sekä hintojen alenemisesta että myynnin ja tuotannon supistumisesta, sillä näin tuotannonala voisi paitsi nostaa hintoja myös lisätä myynti- ja tuotantomääriä ja nostaa kapasiteetin käyttöastetta. Toimenpiteiden taso mahdollistaisi unionin tuotannonalan lähitulevaisuutta uhkaavien taloudellisten tappioiden poistamisen.

| (277) | Tämän vuoksi päätellään, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(277)

Tämän vuoksi päätellään, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja toimittajien etu

Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja toimittajien etu

7.2.1   Yleistä

Yleistä

| (278) | Tutkimuksessa todettiin, että noin 55 prosenttia tästä unionissa kulutetusta orgaanisesta kemikaalista MEG:stä käytetään polyetyleenitereftalaatin eli PET:n tuotantopanokseksi (PET:tä käytetään muovipullojen valmistukseen) ja hieman alle 25 prosenttia autonmoottoreiden jäähdytysnesteiden tuotantoon. Jäljelle jäävä neljäsosa käytetään muiden teollisuustuotteiden raaka-aineeksi. |
| --- | --- |

(278)

Tutkimuksessa todettiin, että noin 55 prosenttia tästä unionissa kulutetusta orgaanisesta kemikaalista MEG:stä käytetään polyetyleenitereftalaatin eli PET:n tuotantopanokseksi (PET:tä käytetään muovipullojen valmistukseen) ja hieman alle 25 prosenttia autonmoottoreiden jäähdytysnesteiden tuotantoon. Jäljelle jäävä neljäsosa käytetään muiden teollisuustuotteiden raaka-aineeksi.

| (279) | Unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua tarkasteltaessa on otettava huomioon kolme tärkeää seikkaa. |
| --- | --- |

(279)

Unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua tarkasteltaessa on otettava huomioon kolme tärkeää seikkaa.

| (280) | Ensinnäkin toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättäminen johtaisi siihen, että valituksen tekijä lopettaisi tuotannon avoimilla markkinoilla, jolloin unionin markkinoilla olisi tarjolla vähemmän hankintalähteitä. Unioni olisi riippuvainen kolmansista maista, pääasiassa Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista, peräisin olevasta tuonnista. Tämä olisi käyttäjien kannalta epäsuotavaa, sillä se heikentäisi sekä kilpailua että tuojille/kauppiaille ja käyttäjille tärkeää toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

(280)

Ensinnäkin toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättäminen johtaisi siihen, että valituksen tekijä lopettaisi tuotannon avoimilla markkinoilla, jolloin unionin markkinoilla olisi tarjolla vähemmän hankintalähteitä. Unioni olisi riippuvainen kolmansista maista, pääasiassa Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista, peräisin olevasta tuonnista. Tämä olisi käyttäjien kannalta epäsuotavaa, sillä se heikentäisi sekä kilpailua että tuojille/kauppiaille ja käyttäjille tärkeää toimitusvarmuutta.

| (281) | Toiseksi Taiwan, Singapore ja Korea ovat vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joiden käyttämätön kapasiteetti voisi erikoiskonsulttiyritysten mukaan kattaa täysin Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrän, jos nämä kaksi hankintalähdettä poistuisivat (mikä on epätodennäköistä). Tässä yhteydessä kuitenkin muistutetaan, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(281)

Toiseksi Taiwan, Singapore ja Korea ovat vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joiden käyttämätön kapasiteetti voisi erikoiskonsulttiyritysten mukaan kattaa täysin Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin määrän, jos nämä kaksi hankintalähdettä poistuisivat (mikä on epätodennäköistä). Tässä yhteydessä kuitenkin muistutetaan, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla.

| (282) | Kolmanneksi ehdotetut toimenpiteet ovat enimmäkseen 8,5–13,5 prosentin suuruusluokkaa, eli niiden taso on merkittävä mutta ei tuontia ehkäisevä. |
| --- | --- |

(282)

Kolmanneksi ehdotetut toimenpiteet ovat enimmäkseen 8,5–13,5 prosentin suuruusluokkaa, eli niiden taso on merkittävä mutta ei tuontia ehkäisevä.

7.3   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (283) | Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, sillä kaksi tämän erittäin keskittyneen alan tärkeintä yritystä osallistuivat tutkimukseen. Ne vastaavat valtaosasta Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista. Nämä yritykset tuovat myös Saudi-Arabiasta, vaikkakin paljon vähemmän kuin SABICiin etuyhteydessä olevat tuojat, joiden kautta suurin osa Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin määrästä saapuu unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(283)

Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, sillä kaksi tämän erittäin keskittyneen alan tärkeintä yritystä osallistuivat tutkimukseen. Ne vastaavat valtaosasta Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista. Nämä yritykset tuovat myös Saudi-Arabiasta, vaikkakin paljon vähemmän kuin SABICiin etuyhteydessä olevat tuojat, joiden kautta suurin osa Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin määrästä saapuu unionin markkinoille.

| (284) | Molemmat etuyhteydettömät tuojat/kauppiaat vastustavat toimenpiteitä, mutta toimenpiteiden vaikutus ei olisi suhteeton. Osan tulleista voi siirtää käyttäjien maksettavaksi (erityisesti jäähdytysnestesegmentin ja muiden teollisen käytön segmenttien osalta – ks. jäljempänä). Toisen tuojan tapauksessa MEG:hen liittyvä toiminta unionissa ei edusta merkittävää osaa sen liikevaihdosta, joten täysimittaisillakin tulleilla olisi vain vähäinen vaikutus sen liiketoimintaan. Toisen tuojan MEG:hen liittyvä toiminta unionin markkinoilla on merkittävämpää, joten vaikutus voi olla suurempi. Tämä riippuu siitä, pystyykö se kohdentamaan myynnin sellaiseen segmenttiin, jolla hinnankorotukset on helpompi siirtää osittain tai kokonaan käyttäjien maksettaviksi. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yrityksen taloudellinen tilanne ei ole välttämättä riippuvainen MEG:hen liittyvistä tekijöistä. |
| --- | --- |

(284)

Molemmat etuyhteydettömät tuojat/kauppiaat vastustavat toimenpiteitä, mutta toimenpiteiden vaikutus ei olisi suhteeton. Osan tulleista voi siirtää käyttäjien maksettavaksi (erityisesti jäähdytysnestesegmentin ja muiden teollisen käytön segmenttien osalta – ks. jäljempänä). Toisen tuojan tapauksessa MEG:hen liittyvä toiminta unionissa ei edusta merkittävää osaa sen liikevaihdosta, joten täysimittaisillakin tulleilla olisi vain vähäinen vaikutus sen liiketoimintaan. Toisen tuojan MEG:hen liittyvä toiminta unionin markkinoilla on merkittävämpää, joten vaikutus voi olla suurempi. Tämä riippuu siitä, pystyykö se kohdentamaan myynnin sellaiseen segmenttiin, jolla hinnankorotukset on helpompi siirtää osittain tai kokonaan käyttäjien maksettaviksi. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yrityksen taloudellinen tilanne ei ole välttämättä riippuvainen MEG:hen liittyvistä tekijöistä.

| (285) | Kaikkien tuojien/kauppiaiden käytettävissä on joka tapauksessa myös muita hankintalähteitä, mikä lieventää toimenpiteiden vaikutusta. |
| --- | --- |

(285)

Kaikkien tuojien/kauppiaiden käytettävissä on joka tapauksessa myös muita hankintalähteitä, mikä lieventää toimenpiteiden vaikutusta.

| (286) | Näistä syistä päätellään, että toimenpiteillä ei olisi kohtuutonta vaikutusta tuojiin/kauppiaisiin. |
| --- | --- |

(286)

Näistä syistä päätellään, että toimenpiteillä ei olisi kohtuutonta vaikutusta tuojiin/kauppiaisiin.

7.4   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (287) | Kyselyyn saatiin vastauksia käyttäjiltä, jotka kattoivat kaikki kolme MEG:tä käyttävää tuotantoketjun loppupään segmenttiä. Kaikki nämä käyttäjät ilmaisivat vastustavansa toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(287)

Kyselyyn saatiin vastauksia käyttäjiltä, jotka kattoivat kaikki kolme MEG:tä käyttävää tuotantoketjun loppupään segmenttiä. Kaikki nämä käyttäjät ilmaisivat vastustavansa toimenpiteitä.

| (288) | Jäähdytysnesteala, jolla MEG on keskeinen tuotantopanos, jakaantuu kahteen pääasialliseen alasegmenttiin. Autonvalmistajat (jotka käyttävät noin puolet tai hieman vähemmän jäähdytysnestetuotannosta) tarvitsevat tuotteita, joilla on erityinen sertifioitu koostumus, sekä taattua ja vakaata toimitusvirtaa. Kuten edellä 274 kappaleessa selostetaan, toimenpiteillä säilytettäisiin unionin tuotanto, mikä auttaisi varmistamaan vakaan toimitusvirran. Lisäksi tällä alasegmentillä tullit voi erittäin todennäköisesti siirtää suurelta osin käyttäjien maksettaviksi, sillä jäähdytysnesteet vaikuttavat hyvin vähän autojen valmistuskustannuksiin. Sen vuoksi mahdollisten toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin ei olisi tämän segmentin osalta kohtuuton. |
| --- | --- |

(288)

Jäähdytysnesteala, jolla MEG on keskeinen tuotantopanos, jakaantuu kahteen pääasialliseen alasegmenttiin. Autonvalmistajat (jotka käyttävät noin puolet tai hieman vähemmän jäähdytysnestetuotannosta) tarvitsevat tuotteita, joilla on erityinen sertifioitu koostumus, sekä taattua ja vakaata toimitusvirtaa. Kuten edellä 274 kappaleessa selostetaan, toimenpiteillä säilytettäisiin unionin tuotanto, mikä auttaisi varmistamaan vakaan toimitusvirran. Lisäksi tällä alasegmentillä tullit voi erittäin todennäköisesti siirtää suurelta osin käyttäjien maksettaviksi, sillä jäähdytysnesteet vaikuttavat hyvin vähän autojen valmistuskustannuksiin. Sen vuoksi mahdollisten toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin ei olisi tämän segmentin osalta kohtuuton.

| (289) | Sen sijaan jälkimarkkinoita edustavaan alasegmenttiin kuuluu perustuotteita, joiden osalta hintoja on vaikeampi siirtää eteenpäin. Tätä segmenttiä edustavan yhteistyössä toimineen käyttäjän tilanteen perusteella toimenpiteiden vaikutus ei olisi kohtuuton. Kaikkien tuojien/kauppiaiden käytettävissä on joka tapauksessa myös muita hankintalähteitä, mikä lieventää toimenpiteiden vaikutusta. |
| --- | --- |

(289)

Sen sijaan jälkimarkkinoita edustavaan alasegmenttiin kuuluu perustuotteita, joiden osalta hintoja on vaikeampi siirtää eteenpäin. Tätä segmenttiä edustavan yhteistyössä toimineen käyttäjän tilanteen perusteella toimenpiteiden vaikutus ei olisi kohtuuton. Kaikkien tuojien/kauppiaiden käytettävissä on joka tapauksessa myös muita hankintalähteitä, mikä lieventää toimenpiteiden vaikutusta.

| (290) | Muiden teollisuustuotteiden segmenttien (kuidut, kalvot ja hartsit) osalta yhteistyössä toimineita käyttäjiä oli yhteensä kolme. Tässä segmentissä toimenpiteiden vaikutus ei noudata mitään tiettyä kaavaa, vaan vaikutus vaihtelee vähäisestä merkittävään. Tämä hajanaisuus viittaa siihen, että tilanteet vaihtelevat yrityksen mukaan eivätkä ne liity MEG:n hintatasoon vaan muihin tekijöihin. Sen vuoksi toimenpiteet eivät olisi näiden yritysten tulevan toiminnan kannalta ratkaisevassa asemassa. Tämä ei viittaa siihen, että toimenpiteiden vaikutus olisi näiden käyttäjien kannalta kohtuuton, erityisesti kun sitä punnitaan sellaisten tarjonnan monipuolisuuteen ja toimitusvakauteen liittyvien pidemmän aikavälin hyötyjen kanssa, joita unionin tuotannonalan avulla saadaan aikaan ja jotka eivät toteudu ilman toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(290)

Muiden teollisuustuotteiden segmenttien (kuidut, kalvot ja hartsit) osalta yhteistyössä toimineita käyttäjiä oli yhteensä kolme. Tässä segmentissä toimenpiteiden vaikutus ei noudata mitään tiettyä kaavaa, vaan vaikutus vaihtelee vähäisestä merkittävään. Tämä hajanaisuus viittaa siihen, että tilanteet vaihtelevat yrityksen mukaan eivätkä ne liity MEG:n hintatasoon vaan muihin tekijöihin. Sen vuoksi toimenpiteet eivät olisi näiden yritysten tulevan toiminnan kannalta ratkaisevassa asemassa. Tämä ei viittaa siihen, että toimenpiteiden vaikutus olisi näiden käyttäjien kannalta kohtuuton, erityisesti kun sitä punnitaan sellaisten tarjonnan monipuolisuuteen ja toimitusvakauteen liittyvien pidemmän aikavälin hyötyjen kanssa, joita unionin tuotannonalan avulla saadaan aikaan ja jotka eivät toteudu ilman toimenpiteitä.

| (291) | PET-segmentin osuus MEG:n kokonaiskäytöstä on lähes 55 prosenttia, ja MEG:n osuus PET:n kokonaiskustannuksista on noin viidesosa. PET on tuote, johon kohdistuu suuria hintapaineita ja josta saatavat voitot ovat tyypillisesti pieniä. Sen vuoksi 1–2 prosenttiyksikön ero kannattavuudessa voi aiheuttaa merkittäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(291)

PET-segmentin osuus MEG:n kokonaiskäytöstä on lähes 55 prosenttia, ja MEG:n osuus PET:n kokonaiskustannuksista on noin viidesosa. PET on tuote, johon kohdistuu suuria hintapaineita ja josta saatavat voitot ovat tyypillisesti pieniä. Sen vuoksi 1–2 prosenttiyksikön ero kannattavuudessa voi aiheuttaa merkittäviä vaikutuksia.

| (292) | Tutkimukseen osallistui seitsemän yritystä, jotka jakaantuvat neljään ryhmään. Niiden tilanne vaihtelee yrityskohtaisesti. Joidenkin yritysten voitot pienenisivät, mutta ne tekisivät edelleen voittoa. Joidenkin heikosti tuottavien yritysten kannattavuus heikkenisi lähelle kriittistä pistettä. Kaikkein heikoimmin tuottavien yritysten jo ennestään merkittävät tappiot kasvaisivat edelleen, joskin suhteellisesti melko vähän. |
| --- | --- |

(292)

Tutkimukseen osallistui seitsemän yritystä, jotka jakaantuvat neljään ryhmään. Niiden tilanne vaihtelee yrityskohtaisesti. Joidenkin yritysten voitot pienenisivät, mutta ne tekisivät edelleen voittoa. Joidenkin heikosti tuottavien yritysten kannattavuus heikkenisi lähelle kriittistä pistettä. Kaikkein heikoimmin tuottavien yritysten jo ennestään merkittävät tappiot kasvaisivat edelleen, joskin suhteellisesti melko vähän.

| (293) | Kaikkein heikoimmin tuottavien yritysten tilannetta määrittävät rakenteellisesti muut tekijät, eivätkä ehdotetut toimenpiteet ole viime kädessä niiden toiminnan ja niiden tarjoamien satojen työpaikkojen kannalta ratkaisevassa roolissa, eli toimenpiteiden vaikutukset eivät olisi kohtuuttomia. |
| --- | --- |

(293)

Kaikkein heikoimmin tuottavien yritysten tilannetta määrittävät rakenteellisesti muut tekijät, eivätkä ehdotetut toimenpiteet ole viime kädessä niiden toiminnan ja niiden tarjoamien satojen työpaikkojen kannalta ratkaisevassa roolissa, eli toimenpiteiden vaikutukset eivät olisi kohtuuttomia.

| (294) | Niiden yritysten osalta, joiden voitot lähentelisivät kriittistä pistettä, toimenpiteet eivät muuttaisi nykyistä tilannetta ratkaisevasti. Tämä edellyttäisi kenties ulkoisia toimia (esimerkiksi kaupan suojatoimia vahingollisen epäreilun kaupan tapauksessa) tai sisäisiä mukautuksia niiden liiketoimintamalleihin kilpailukyvyn vakaan tason saavuttamiseksi. Vaikka toimenpiteiden vaikutus ei välttämättä olisi ratkaiseva, vaarana voi olla muutaman sadan työpaikan menettäminen. |
| --- | --- |

(294)

Niiden yritysten osalta, joiden voitot lähentelisivät kriittistä pistettä, toimenpiteet eivät muuttaisi nykyistä tilannetta ratkaisevasti. Tämä edellyttäisi kenties ulkoisia toimia (esimerkiksi kaupan suojatoimia vahingollisen epäreilun kaupan tapauksessa) tai sisäisiä mukautuksia niiden liiketoimintamalleihin kilpailukyvyn vakaan tason saavuttamiseksi. Vaikka toimenpiteiden vaikutus ei välttämättä olisi ratkaiseva, vaarana voi olla muutaman sadan työpaikan menettäminen.

| (295) | Niihin yrityksiin, jotka tuottavat voittoa tasaisesti, toimenpiteet voisivat vaikuttaa jonkin verran mutta eivät kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(295)

Niihin yrityksiin, jotka tuottavat voittoa tasaisesti, toimenpiteet voisivat vaikuttaa jonkin verran mutta eivät kohtuuttomasti.

| (296) | Edellä mainitut mahdolliset lyhyen aikavälin vaikutukset tulisi joka tapauksessa punnita seuraavien kolmen keskipitkän aikavälin riskin kanssa (ja sen kanssa, että unionin tuotannonala todennäköisesti lopettaisi toimintansa, koska nykyinen tilanne ei ole kestävä), joihin toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättäminen johtaisi: hankintalähteiden määrä vähenisi, toimitusvakaus heikkenisi ja MEG:n hinnat nousisivat. Näistä jälkimmäinen voi helposti saavuttaa ehdotettujen toimenpiteiden kohtuullisen tason – kielteiset vaikutukset voivat hyvinkin olla samantasoisia tai jopa vakavampia kuin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutukset. |
| --- | --- |

(296)

Edellä mainitut mahdolliset lyhyen aikavälin vaikutukset tulisi joka tapauksessa punnita seuraavien kolmen keskipitkän aikavälin riskin kanssa (ja sen kanssa, että unionin tuotannonala todennäköisesti lopettaisi toimintansa, koska nykyinen tilanne ei ole kestävä), joihin toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättäminen johtaisi: hankintalähteiden määrä vähenisi, toimitusvakaus heikkenisi ja MEG:n hinnat nousisivat. Näistä jälkimmäinen voi helposti saavuttaa ehdotettujen toimenpiteiden kohtuullisen tason – kielteiset vaikutukset voivat hyvinkin olla samantasoisia tai jopa vakavampia kuin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutukset.

| (297) | Kaiken kaikkiaan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita PET:n tuottajille voi lyhyellä aikavälillä valitettavasti aiheutua, ei pidetä riittävänä perusteena sille, että toimenpiteet jätettäisiin ottamatta käyttöön. |
| --- | --- |

(297)

Kaiken kaikkiaan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita PET:n tuottajille voi lyhyellä aikavälillä valitettavasti aiheutua, ei pidetä riittävänä perusteena sille, että toimenpiteet jätettäisiin ottamatta käyttöön.

| (298) | Kun kaikille käyttäjäsegmenteille aiheutuvia vaikutuksia tarkastellaan yhdessä, odotettavissa voi olla joitakin kielteisiä vaikutuksia, mutta ne eivät ole kohtuuttomia toimenpiteen tuomiin hyötyihin nähden. Tämän asian tarkastelua jatketaan lopullista vaihetta koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(298)

Kun kaikille käyttäjäsegmenteille aiheutuvia vaikutuksia tarkastellaan yhdessä, odotettavissa voi olla joitakin kielteisiä vaikutuksia, mutta ne eivät ole kohtuuttomia toimenpiteen tuomiin hyötyihin nähden. Tämän asian tarkastelua jatketaan lopullista vaihetta koskevassa tutkimuksessa.

7.5   Toimittajien etu

Toimittajien etu

| (299) | Para-ksyleeniä (yksi PET:n valmistuksessa käytettävän PTA:n raaka-aineista) valmistava ExxonMobil oli ainoa huomautuksia esittänyt toimittaja. Se väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden kielteinen vaikutus PET:n tuottajiin ulottuu myös unionissa toimiviin para-ksyleenin toimittajiin, joiden myynti unionin markkinoilla vähenisi, koska unionissa toimivat PET:n tuottajat eivät pystyisi kilpailemaan muilta alueilta peräisin olevan PET:n tuonnin kanssa. Lisäksi väitettiin, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ja lisääntynyt tuonti aiheuttavat jo nyt haasteita unionissa toimiville para-ksyleenin tuottajille. Tämän lisäksi väitettiin, että para-ksyleenin tuottajat ovat integroituneet jalostamoihin, minkä vuoksi kaikki para-ksyleeniin kohdistuvat kielteiset vaikutukset vaikuttaisivat myös unionin jalostamoteollisuuteen, jolla on jo nyt haasteita maailmanlaajuisen ylikapasiteetin, polttoaineen kysynnän muutosten ja korkeiden kustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(299)

Para-ksyleeniä (yksi PET:n valmistuksessa käytettävän PTA:n raaka-aineista) valmistava ExxonMobil oli ainoa huomautuksia esittänyt toimittaja. Se väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden kielteinen vaikutus PET:n tuottajiin ulottuu myös unionissa toimiviin para-ksyleenin toimittajiin, joiden myynti unionin markkinoilla vähenisi, koska unionissa toimivat PET:n tuottajat eivät pystyisi kilpailemaan muilta alueilta peräisin olevan PET:n tuonnin kanssa. Lisäksi väitettiin, että maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ja lisääntynyt tuonti aiheuttavat jo nyt haasteita unionissa toimiville para-ksyleenin tuottajille. Tämän lisäksi väitettiin, että para-ksyleenin tuottajat ovat integroituneet jalostamoihin, minkä vuoksi kaikki para-ksyleeniin kohdistuvat kielteiset vaikutukset vaikuttaisivat myös unionin jalostamoteollisuuteen, jolla on jo nyt haasteita maailmanlaajuisen ylikapasiteetin, polttoaineen kysynnän muutosten ja korkeiden kustannusten vuoksi.

| (300) | Näille väitteille ei esitetty perusteluja, eikä niitä voitu hyväksyä tässä vaiheessa. Lisäksi PET:tä valmistavia käyttäjiä koskevan analyysin tulos osoittaa, että mahdolliset kielteiset vaikutukset voisivat kohdistua vain joihinkin tuottajiin, joiden tilanne ei olennaisesti riipu MEG:tä koskevien toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättämisestä. Näin ollen ei voida päätellä, että näiden toimenpiteiden vaikutukset olisivat toimittajien kannalta kohtuuttomia. |
| --- | --- |

(300)

Näille väitteille ei esitetty perusteluja, eikä niitä voitu hyväksyä tässä vaiheessa. Lisäksi PET:tä valmistavia käyttäjiä koskevan analyysin tulos osoittaa, että mahdolliset kielteiset vaikutukset voisivat kohdistua vain joihinkin tuottajiin, joiden tilanne ei olennaisesti riipu MEG:tä koskevien toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättämisestä. Näin ollen ei voida päätellä, että näiden toimenpiteiden vaikutukset olisivat toimittajien kannalta kohtuuttomia.

7.6   Saadut huomautukset

Saadut huomautukset

| (301) | Useat asianomaiset osapuolet (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, Helm ja NEO Group) väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista, koska unionin tuottajat eivät pysty vastaamaan MEG:n käyttäjien kysyntään unionissa, minkä vuoksi tarvitaan tuontia. Lisäksi väitettiin, että MEG:n markkinoiden kausiluonteisuuden takia koko tuotantokapasiteetti ei voi jatkuvasti olla käytössä. Tämän lisäksi väitettiin, että Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevaa MEG:n tuontia ei voi korvata muista kolmansista maista, kuten Kanadasta, Kiinasta, Kuwaitista, Intiasta, Meksikosta, Venäjältä ja Turkista, peräisin olevalla tuonnilla, koska muiden viejämaiden tuotantokapasiteetti on riittämätön, kuljetuskustannukset niistä ovat korkeat ja kysyntä näiden maiden sisällä kasvaa. Arteco väitti, että varmistaakseen moottoreiden jäähdytysnesteisiin liittyvän toimintansa jatkuvuuden unionissa se edellyttää MEG:n toimitusvarmuutta, minkä puolestaan takaa mahdollisuus käyttää useita eri hankintalähteitä. Helm väitti, että vaikka unionissa toimivat MEG:n tuottajat aikovat lisätä etyleenioksidin tuotantokapasiteettia, MEG:n tuotantokapasiteetin kasvattamista ei suunnitella. |
| --- | --- |

(301)

Useat asianomaiset osapuolet (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, Helm ja NEO Group) väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista, koska unionin tuottajat eivät pysty vastaamaan MEG:n käyttäjien kysyntään unionissa, minkä vuoksi tarvitaan tuontia. Lisäksi väitettiin, että MEG:n markkinoiden kausiluonteisuuden takia koko tuotantokapasiteetti ei voi jatkuvasti olla käytössä. Tämän lisäksi väitettiin, että Yhdysvalloista ja Saudi-Arabiasta peräisin olevaa MEG:n tuontia ei voi korvata muista kolmansista maista, kuten Kanadasta, Kiinasta, Kuwaitista, Intiasta, Meksikosta, Venäjältä ja Turkista, peräisin olevalla tuonnilla, koska muiden viejämaiden tuotantokapasiteetti on riittämätön, kuljetuskustannukset niistä ovat korkeat ja kysyntä näiden maiden sisällä kasvaa. Arteco väitti, että varmistaakseen moottoreiden jäähdytysnesteisiin liittyvän toimintansa jatkuvuuden unionissa se edellyttää MEG:n toimitusvarmuutta, minkä puolestaan takaa mahdollisuus käyttää useita eri hankintalähteitä. Helm väitti, että vaikka unionissa toimivat MEG:n tuottajat aikovat lisätä etyleenioksidin tuotantokapasiteettia, MEG:n tuotantokapasiteetin kasvattamista ei suunnitella.

| (302) | Kuten 274 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden käyttöönotto on välttämätöntä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin valtavien vaikutusten rajoittamiseksi ja MEG:n tuotannon säilyttämiseksi unionissa. Ilman unionin tuotannonalaa MEG:n käyttäjät ovat riippuvaisia tuonnista, jolloin useisiin eri hankintalähteisiin perustuva MEG:n toimitusvarmuus ei toteudu. Lisäksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla. Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian lisäksi käytettävissä on kuitenkin myös muita hankintalähteitä (kuten Taiwan, Singapore ja Korea), kuten 281 kappaleessa todetaan. Lisäksi muistutetaan, että vaikka otokseen valituilla unionin tuottajilla ei tutkimuksen tulosten mukaan ole suunnitelmia lisätä tuotantokapasiteettia unionissa lähitulevaisuudessa, maailmassa on MEG:n osalta ylikapasiteettia, kuten 249 kappaleessa todetaan. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(302)

Kuten 274 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden käyttöönotto on välttämätöntä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin valtavien vaikutusten rajoittamiseksi ja MEG:n tuotannon säilyttämiseksi unionissa. Ilman unionin tuotannonalaa MEG:n käyttäjät ovat riippuvaisia tuonnista, jolloin useisiin eri hankintalähteisiin perustuva MEG:n toimitusvarmuus ei toteudu. Lisäksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla. Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian lisäksi käytettävissä on kuitenkin myös muita hankintalähteitä (kuten Taiwan, Singapore ja Korea), kuten 281 kappaleessa todetaan. Lisäksi muistutetaan, että vaikka otokseen valituilla unionin tuottajilla ei tutkimuksen tulosten mukaan ole suunnitelmia lisätä tuotantokapasiteettia unionissa lähitulevaisuudessa, maailmassa on MEG:n osalta ylikapasiteettia, kuten 249 kappaleessa todetaan. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

| (303) | CPME väitti, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei ole unionin edun mukaista ja että sillä olisi vakavia vaikutuksia PET:n tuotannonalaan, sillä se johtaisi PET:n tuottajien poistumiseen markkinoilta. |
| --- | --- |

(303)

CPME väitti, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei ole unionin edun mukaista ja että sillä olisi vakavia vaikutuksia PET:n tuotannonalaan, sillä se johtaisi PET:n tuottajien poistumiseen markkinoilta.

| (304) | Kuten 290–297 kappaleessa selitetään, mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita PET:n tuottajille voisi lyhyellä aikavälillä valitettavasti aiheutua, ei kokonaisuus huomioon ottaen pidetä riittävänä perusteena sille, että toimenpiteet jätettäisiin ottamatta käyttöön. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(304)

Kuten 290–297 kappaleessa selitetään, mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita PET:n tuottajille voisi lyhyellä aikavälillä valitettavasti aiheutua, ei kokonaisuus huomioon ottaen pidetä riittävänä perusteena sille, että toimenpiteet jätettäisiin ottamatta käyttöön. Näin ollen väite hylättiin.

| (305) | Mitsubishi väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei ole unionin edun mukaista, koska Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasuhteiden voidaan odottaa paranevan Yhdysvaltojen uuden hallinnon myötä, jolloin polkumyynnin ja vahingon aiheuttaja poistuu. |
| --- | --- |

(305)

Mitsubishi väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei ole unionin edun mukaista, koska Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasuhteiden voidaan odottaa paranevan Yhdysvaltojen uuden hallinnon myötä, jolloin polkumyynnin ja vahingon aiheuttaja poistuu.

| (306) | Kuten 247 kappaleessa todetaan, vaikka rajoituksia lievennettiin, lisätariffeja sovelletaan lähtökohtaisesti edelleen, ja on epäselvää, miten tilanne jatkossa kehittyy. Lisäksi MEG:tä valmistava Yhdysvaltojen tuotannonala on vientivetoinen ja sen tuotantokapasiteetti kasvaa jatkuvasti, ja siksi Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat todennäköisesti jatkossakin erittäin kiinnostuneita unionin markkinoista Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasuhteiden kehityksestä riippumatta, erityisesti kun otetaan huomioon, että Kiina on kasvattamassa omaa MEG:n tuotantokapasiteettiaan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(306)

Kuten 247 kappaleessa todetaan, vaikka rajoituksia lievennettiin, lisätariffeja sovelletaan lähtökohtaisesti edelleen, ja on epäselvää, miten tilanne jatkossa kehittyy. Lisäksi MEG:tä valmistava Yhdysvaltojen tuotannonala on vientivetoinen ja sen tuotantokapasiteetti kasvaa jatkuvasti, ja siksi Yhdysvalloissa toimivat tuottajat ovat todennäköisesti jatkossakin erittäin kiinnostuneita unionin markkinoista Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasuhteiden kehityksestä riippumatta, erityisesti kun otetaan huomioon, että Kiina on kasvattamassa omaa MEG:n tuotantokapasiteettiaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (307) | Arteco väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto hyödyttäisi vain kahta suurta yritystä, joista toinen on Artecon suurin kilpailija jäähdytysaineiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Myös Oxyde väitti, että koska BASF on erittäin suuri jäätymisenestoaineiden tuottaja, joka käyttää itse tuottamaansa MEG:tä, sillä olisi kilpailuetua kilpailijoihinsa Artecoon, HVL:ään ja Solventisiin nähden, sillä näiden olisi maksettava MEG:n tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(307)

Arteco väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto hyödyttäisi vain kahta suurta yritystä, joista toinen on Artecon suurin kilpailija jäähdytysaineiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Myös Oxyde väitti, että koska BASF on erittäin suuri jäätymisenestoaineiden tuottaja, joka käyttää itse tuottamaansa MEG:tä, sillä olisi kilpailuetua kilpailijoihinsa Artecoon, HVL:ään ja Solventisiin nähden, sillä näiden olisi maksettava MEG:n tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja.

| (308) | Komissio on eri mieltä näistä väitteistä. Toimenpiteiden käyttöönotto hyödyttää koko unionin tuotannonalaa, ei ainoastaan kahta tuottajaa. Yksi BASF-konserniin kuuluvista yrityksistä valmistaa jäähdytysnesteitä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen yritys ostaa MEG:tä markkinahintaan siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä, kuten Arteco ja muut käyttäjät. |
| --- | --- |

(308)

Komissio on eri mieltä näistä väitteistä. Toimenpiteiden käyttöönotto hyödyttää koko unionin tuotannonalaa, ei ainoastaan kahta tuottajaa. Yksi BASF-konserniin kuuluvista yrityksistä valmistaa jäähdytysnesteitä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen yritys ostaa MEG:tä markkinahintaan siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä, kuten Arteco ja muut käyttäjät.

| (309) | Arteco väitti, että koska MEG on maailmanlaajuisesti kaupattava ja kuljetettava hyödyke, toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kauppavirrat muuttuvat merkittävästi ja kuljetukset lisääntyvät, jolloin maailmanlaajuisen rahtitoiminnan päästöt kasvavat, mikä on puolestaan tämänhetkisten ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien pyrkimysten vastaista. |
| --- | --- |

(309)

Arteco väitti, että koska MEG on maailmanlaajuisesti kaupattava ja kuljetettava hyödyke, toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kauppavirrat muuttuvat merkittävästi ja kuljetukset lisääntyvät, jolloin maailmanlaajuisen rahtitoiminnan päästöt kasvavat, mikä on puolestaan tämänhetkisten ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien pyrkimysten vastaista.

| (310) | Komissio on eri mieltä myös tästä väitteestä. Kauppavirrat muuttuivat jo tarkastelujaksolla, kun asianomaisista maista peräisin oleva tuonti korvasi merkittävän osan kotimarkkinoiden tuotannosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tuonti korvaa kotimarkkinoiden tuotannon kokonaan, jolloin kauppavirrat muuttuvat entistä merkittävämmin. |
| --- | --- |

(310)

Komissio on eri mieltä myös tästä väitteestä. Kauppavirrat muuttuivat jo tarkastelujaksolla, kun asianomaisista maista peräisin oleva tuonti korvasi merkittävän osan kotimarkkinoiden tuotannosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tuonti korvaa kotimarkkinoiden tuotannon kokonaan, jolloin kauppavirrat muuttuvat entistä merkittävämmin.

7.7   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (311) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan MEG:n tuonnissa. |
| --- | --- |

(311)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan MEG:n tuonnissa.

8.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (312) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(312)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

| (313) | Väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava käyttöön Yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuonnissa perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi viitehinnan alittavuuden marginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä asetettiin polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(313)

Väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava käyttöön Yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuonnissa perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi viitehinnan alittavuuden marginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä asetettiin polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (314) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:







  Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudi-Arabia | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Kaikki muut yritykset | 11,1 % |
| Yhdysvallat | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| | Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 13,5 % |
| | Kaikki muut yritykset | 52,0 % |

(314)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Saudi-Arabia

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kaikki muut yritykset

11,1 %

Yhdysvallat

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

13,5 %

Kaikki muut yritykset

52,0 %

| (315) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen alustavien päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(315)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen alustavien päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (316) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin Yhdysvalloissa toimiviin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin Yhdysvalloissa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin että sellaisiin Yhdysvalloissa toimiviin tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(316)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin Yhdysvalloissa toimiviin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin Yhdysvalloissa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin että sellaisiin Yhdysvalloissa toimiviin tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

9.   ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

| (317) | Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(317)

Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta.

| (318) | Laskelmien tarkkuudesta ei esitetty huomautuksia. |
| --- | --- |

(318)

Laskelmien tarkkuudesta ei esitetty huomautuksia.

10.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (319) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(319)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa vahvistetussa määräajassa.

| (320) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(320)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Amerikan yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 2905 31 00 (Taric-koodi 2905310010) kuuluvan etyleeniglykolin (tämänhetkinen EY-numero: 203-473-3) tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudi-Arabia | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Saudi-Arabia | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Saudi-Arabia | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Saudi-Arabia | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Saudi-Arabia | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Saudi-Arabia | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Saudi-Arabia | Kaikki muut yritykset | 11,1 % | C999 |
| Yhdysvallat | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| Yhdysvallat | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | C680 |
| Yhdysvallat | Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 13,5 % | |
| Yhdysvallat | Kaikki muut yritykset | 52,0 % | C999 |

Maa

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Saudi-Arabia

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Saudi-Arabia

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Saudi-Arabia

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Saudi-Arabia

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Saudi-Arabia

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Saudi-Arabia

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Saudi-Arabia

Kaikki muut yritykset

11,1 %

C999

Yhdysvallat

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

Yhdysvallat

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

C680

Yhdysvallat

Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

13,5 %

Yhdysvallat

Kaikki muut yritykset

52,0 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote), (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa komissiolle 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

2.   Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Asianomaisia osapuolia, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, kehotetaan tekemään sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja tutkii tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista ja Saudi-Arabian kuningaskunnasta peräisin olevan etyleeniglykolin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireille panemisesta (EUVL C 342, 14.10.2020, s. 12).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (sivustolla käyty 11.5.2021).

6

(7)  Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polyvinyylialkoholien tuonnissa 25 päivänä syyskuuta 2020 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1336 352 kappale (EUVL L 315, 29.9.2020, s. 1).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Otokseen valituilta unionin yrityksiltä saadut tiedot esitetään tässä asetuksessa vaihteluväleinä, koska on olemassa riski, että otokseen valitut yritykset päättelevät kilpailijoidensa tiedot, erityisesti kun otetaan huomioon, että kaksi kolmesta otokseen valitusta yrityksestä on etuyhteydessä toisiinsa.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset Yhdysvalloissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

| Maa | Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| Yhdysvallat | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| Yhdysvallat | Sasol Chemicals North America LLC | C683 |

Maa

Nimi

Taric-lisäkoodi

Yhdysvallat

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

Yhdysvallat

Equistar Chemicals, LP

C682

Yhdysvallat

Sasol Chemicals North America LLC

C683

---

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/47

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/940,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä lokakuuta 2020 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Venäjältä, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan koivuvanerin tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 14 päivänä lokakuuta 2020 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Venäjältä, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan koivuvanerin tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Woodstock Consortium, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 31 päivänä elokuuta 2020 valituksen. Valituksen teki koivuvaneria valmistava unionin tuotannonala perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Woodstock Consortium, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 31 päivänä elokuuta 2020 valituksen. Valituksen teki koivuvaneria valmistava unionin tuotannonala perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Vireillepanoilmoituksen muuttaminen

Vireillepanoilmoituksen muuttaminen

| (3) | Vireillepanoilmoituksesta oli tahattomasti jätetty pois unionin edun arviointimenettelyä koskeva jakso. Vaikka sen poisjäänti ei vaikuttanut asianomaisten osapuolten oikeuteen esittää huomautuksia unionin edusta, menettelyn avoimuuden vuoksi katsottiin aiheelliseksi korjata tämä laiminlyönti. Sen vuoksi ilmoitusta muutettiin 11 päivänä joulukuuta 2020 (3). |
| --- | --- |

(3)

Vireillepanoilmoituksesta oli tahattomasti jätetty pois unionin edun arviointimenettelyä koskeva jakso. Vaikka sen poisjäänti ei vaikuttanut asianomaisten osapuolten oikeuteen esittää huomautuksia unionin edusta, menettelyn avoimuuden vuoksi katsottiin aiheelliseksi korjata tämä laiminlyönti. Sen vuoksi ilmoitusta muutettiin 11 päivänä joulukuuta 2020 (3).

3

1.3   Kirjaaminen

Kirjaaminen

| (4) | Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti komissio kirjaa polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudella, paitsi jos sillä on 5 artiklassa tarkoitettu riittävä näyttö siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan vaatimukset eivät täyty. Yksi näistä perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan d alakohdassa mainituista edellytyksistä on se, että tuonti on uudelleen huomattavasti kasvanut siitä tuonnin tasosta, josta tutkimusajanjakson aikana aiheutui vahinkoa. Komissio analysoi tuonnin kehitystä ja totesi, ettei tuonti enää huomattavasti kasvanut. |
| --- | --- |

(4)

Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti komissio kirjaa polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudella, paitsi jos sillä on 5 artiklassa tarkoitettu riittävä näyttö siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan vaatimukset eivät täyty. Yksi näistä perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan d alakohdassa mainituista edellytyksistä on se, että tuonti on uudelleen huomattavasti kasvanut siitä tuonnin tasosta, josta tutkimusajanjakson aikana aiheutui vahinkoa. Komissio analysoi tuonnin kehitystä ja totesi, ettei tuonti enää huomattavasti kasvanut.

| (5) | Tämän vuoksi komissio ei asettanut Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin, sellaisena kuin se määritellään 2 jaksossa, tuontia kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi komissio ei asettanut Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin, sellaisena kuin se määritellään 2 jaksossa, tuontia kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (6) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa, sellaisena kuin se on muutettuna, asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Venäjän viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa, sellaisena kuin se on muutettuna, asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Venäjän viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (7) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Useat osapuolet pyysivät kuulemisen järjestämistä komission kanssa. Komissio järjesti kuulemiset Woodstock Consortiumin, UPM Plywood Oy:n, UPM Kymmene Otepää OÜ:n ja venäläisen tuottajan UPM Kymmene Chudovo LLC:n kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Useat osapuolet pyysivät kuulemisen järjestämistä komission kanssa. Komissio järjesti kuulemiset Woodstock Consortiumin, UPM Plywood Oy:n, UPM Kymmene Otepää OÜ:n ja venäläisen tuottajan UPM Kymmene Chudovo LLC:n kanssa.

1.5   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

1.5.1   Puutteellinen avoin versio

Puutteellinen avoin versio

| (8) | Useat osapuolet väittivät, että valituksen avoimessa versiossa ei annettu riittävästi tietoja. |
| --- | --- |

(8)

Useat osapuolet väittivät, että valituksen avoimessa versiossa ei annettu riittävästi tietoja.

| (9) | Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisältää riittävän olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät muutoin luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisältää riittävän olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät muutoin luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä.

1.5.2   Ei näyttöä vahingosta

Ei näyttöä vahingosta

| (10) | Useat osapuolet väittivät, että tietyt valituksessa esitetyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantokapasiteetti, unionin hinnat ja unionin kulutus, eivät tukeneet päätelmää vahingosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(10)

Useat osapuolet väittivät, että tietyt valituksessa esitetyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantokapasiteetti, unionin hinnat ja unionin kulutus, eivät tukeneet päätelmää vahingosta tutkimusajanjaksolla.

| (11) | Komissio muistuttaa, että tutkimuksen vireillepanon edellyttämä alustava päätelmä merkittävästä vahingosta edellyttää muun muassa perusasetuksessa kuvattujen merkityksellisten tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan nimenomaan edellytetä, että kaikki 3 artiklan 5 kohdassa mainitut vahinkotekijät osoittaisivat heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko olisi riittävästi perusteltu tutkimuksen vireillepanoa varten. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja väitetysti polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän muutoksista, tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, jotka viittasivat vahingon olemassaoloon. Näin ollen komissio katsoi, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä vahingosta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio muistuttaa, että tutkimuksen vireillepanon edellyttämä alustava päätelmä merkittävästä vahingosta edellyttää muun muassa perusasetuksessa kuvattujen merkityksellisten tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan nimenomaan edellytetä, että kaikki 3 artiklan 5 kohdassa mainitut vahinkotekijät osoittaisivat heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko olisi riittävästi perusteltu tutkimuksen vireillepanoa varten. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja väitetysti polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän muutoksista, tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, jotka viittasivat vahingon olemassaoloon. Näin ollen komissio katsoi, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä vahingosta.

1.6   Otanta

Otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.6.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (13) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Alustavaan otokseen kuului kolme eri jäsenvaltioissa sijaitsevaa unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta unionissa oli lähes 40 prosenttia ja unionin arvioidusta kokonaismyyntimäärästä 35 prosenttia. Näiden kolmen yrityksen valinta perustui samankaltaisen tuotteen suurimpaan sellaiseen tuotanto- ja myyntimäärään EU:ssa heinäkuun 2019 ja kesäkuun 2020 välisenä aikana, jota voitiin kohtuudella tutkia, ottaen myös huomioon maantieteellisen jakautumisen. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Alustavaan otokseen kuului kolme eri jäsenvaltioissa sijaitsevaa unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta unionissa oli lähes 40 prosenttia ja unionin arvioidusta kokonaismyyntimäärästä 35 prosenttia. Näiden kolmen yrityksen valinta perustui samankaltaisen tuotteen suurimpaan sellaiseen tuotanto- ja myyntimäärään EU:ssa heinäkuun 2019 ja kesäkuun 2020 välisenä aikana, jota voitiin kohtuudella tutkia, ottaen myös huomioon maantieteellisen jakautumisen. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (14) | Komissio sai huomautuksia yhdeltä etuyhteydessä olevien unionin tuottajien ryhmältä, UPM-konsernilta, joka pyysi tulla sisällytetyksi otokseen. Analysoituaan huolellisesti toimitetut tiedot komissio ei kuitenkaan löytänyt mitään pakottavaa syytä muuttaa alustavasti valittua otosta. Ensinnäkin, kun otetaan huomioon konsernin yritysrakenne ja myyntikanavat, jommankumman yrityksen lisääminen tai sisällyttäminen otokseen vaarantaisi komission kyvyn suorittaa tutkimus säädetyissä määräajoissa työmäärän huomattavan kasvun vuoksi. Lisäksi jommankumman yrityksen sisällyttäminen otokseen muuttaisi alustavasti valitun otoksen edustavuutta unionin tuotanto- tai myyntimäärien tai maantieteellisen jakauman osalta vain hyvin vähän. Tämän vuoksi komissio päätti pitää alustavasti valitut yritykset lopullisessa otoksessa. |
| --- | --- |

(14)

Komissio sai huomautuksia yhdeltä etuyhteydessä olevien unionin tuottajien ryhmältä, UPM-konsernilta, joka pyysi tulla sisällytetyksi otokseen. Analysoituaan huolellisesti toimitetut tiedot komissio ei kuitenkaan löytänyt mitään pakottavaa syytä muuttaa alustavasti valittua otosta. Ensinnäkin, kun otetaan huomioon konsernin yritysrakenne ja myyntikanavat, jommankumman yrityksen lisääminen tai sisällyttäminen otokseen vaarantaisi komission kyvyn suorittaa tutkimus säädetyissä määräajoissa työmäärän huomattavan kasvun vuoksi. Lisäksi jommankumman yrityksen sisällyttäminen otokseen muuttaisi alustavasti valitun otoksen edustavuutta unionin tuotanto- tai myyntimäärien tai maantieteellisen jakauman osalta vain hyvin vähän. Tämän vuoksi komissio päätti pitää alustavasti valitut yritykset lopullisessa otoksessa.

| (15) | Kun lopullisen otoksen valinnasta oli ilmoitettu, yrityksistä yksi, UPM, väitti, että muilla otokseen valituilla tuottajilla on yhtä monimutkaiset tai monimutkaisemmat yritysrakenteet ja myyntikanavat. Se väitti myös, että yhden sen yksikön, UPM-Kymmene Otepää OÜ:n, sisällyttäminen otokseen ja tarkastus ei olisi työlästä, ja koska tarkastus tehtäisiin etäyhteyksin, se ei vaikuttaisi komission kykyyn suorittaa tutkimus. |
| --- | --- |

(15)

Kun lopullisen otoksen valinnasta oli ilmoitettu, yrityksistä yksi, UPM, väitti, että muilla otokseen valituilla tuottajilla on yhtä monimutkaiset tai monimutkaisemmat yritysrakenteet ja myyntikanavat. Se väitti myös, että yhden sen yksikön, UPM-Kymmene Otepää OÜ:n, sisällyttäminen otokseen ja tarkastus ei olisi työlästä, ja koska tarkastus tehtäisiin etäyhteyksin, se ei vaikuttaisi komission kykyyn suorittaa tutkimus.

| (16) | Komissio totesi, että koska otokseen sisältyi jo yrityksiä, joilla oli monimutkaiset rakenteet, vielä yhden rakenteeltaan monimutkaisen yrityksen ottaminen mukaan lisäisi huomattavasti työmäärää ja vaarantaisi siten komission kyvyn suorittaa tutkimus säädetyssä määräajassa. UPM-Kymmene Otepää OÜ:n sisällyttäminen otokseen olisi sen myyntiorganisaation vuoksi edellyttänyt useiden muiden UPM-konsernin oikeushenkilöiden, joihin kuuluu myynti- ja tuotantoyksiköitä, tarkastamista. Näitä yksiköitä ei olisi voitu kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio totesi, että koska otokseen sisältyi jo yrityksiä, joilla oli monimutkaiset rakenteet, vielä yhden rakenteeltaan monimutkaisen yrityksen ottaminen mukaan lisäisi huomattavasti työmäärää ja vaarantaisi siten komission kyvyn suorittaa tutkimus säädetyssä määräajassa. UPM-Kymmene Otepää OÜ:n sisällyttäminen otokseen olisi sen myyntiorganisaation vuoksi edellyttänyt useiden muiden UPM-konsernin oikeushenkilöiden, joihin kuuluu myynti- ja tuotantoyksiköitä, tarkastamista. Näitä yksiköitä ei olisi voitu kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (17) | Näin ollen komissio pysyi päätöksessään olla sisällyttämättä UPM:ää lopulliseen otokseen. Alustava otos vahvistettiin lopulliseksi otokseksi, ja se edustaa unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(17)

Näin ollen komissio pysyi päätöksessään olla sisällyttämättä UPM:ää lopulliseen otokseen. Alustava otos vahvistettiin lopulliseksi otokseksi, ja se edustaa unionin tuotannonalaa.

1.6.2   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (18) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(18)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (19) | Kaikkiaan 13 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti alustavaan otokseen kolme tuojaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suurimman unionin myyntimäärän perusteella. Kaikille tiedossa oleville tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ilmoitettiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mutta huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(19)

Kaikkiaan 13 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti alustavaan otokseen kolme tuojaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suurimman unionin myyntimäärän perusteella. Kaikille tiedossa oleville tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ilmoitettiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mutta huomautuksia ei esitetty.

1.6.3   Venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (20) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Venäjän federaation edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(20)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Venäjän federaation edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (21) | Yhteensä 15 asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmesta yritysryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi näistä yritysryhmistä koostui seitsemästä etuyhteydessä olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Otoksen osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 47 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Yhteensä 15 asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmesta yritysryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi näistä yritysryhmistä koostui seitsemästä etuyhteydessä olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Otoksen osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 47 prosenttia.

| (22) | Kaksi otoksen ulkopuolista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti, että ne olisi myös sisällytettävä otokseen. Ensimmäinen niistä väitti, että se olisi sisällytettävä otokseen, koska sen myyntimäärä unioniin oli lähes sama kuin kolmannella otokseen valitulla vientiä harjoittavalla tuottajalla. Toinen väitti, että komissio tutki aiemmin huomattavasti suuremman määrän vientiä harjoittavia tuottajia, minkä vuoksi sen lisääminen ei kuormittaisi kohtuuttomasti komission kapasiteettia ja resursseja. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi sen seikan, että se on etuyhteydessä erääseen unionin tuottajien ryhmään, erottavan sen muista vientiä harjoittavista tuottajista. Se väitti erityisesti, että sen johto, myyntirakenne ja logistiikkaorganisaatio erottavat sen joistakin tai kaikista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista (4). |
| --- | --- |

(22)

Kaksi otoksen ulkopuolista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti, että ne olisi myös sisällytettävä otokseen. Ensimmäinen niistä väitti, että se olisi sisällytettävä otokseen, koska sen myyntimäärä unioniin oli lähes sama kuin kolmannella otokseen valitulla vientiä harjoittavalla tuottajalla. Toinen väitti, että komissio tutki aiemmin huomattavasti suuremman määrän vientiä harjoittavia tuottajia, minkä vuoksi sen lisääminen ei kuormittaisi kohtuuttomasti komission kapasiteettia ja resursseja. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi sen seikan, että se on etuyhteydessä erääseen unionin tuottajien ryhmään, erottavan sen muista vientiä harjoittavista tuottajista. Se väitti erityisesti, että sen johto, myyntirakenne ja logistiikkaorganisaatio erottavat sen joistakin tai kaikista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista (4).

4

| (23) | Kuten edellä 21 kappaleessa mainitaan, komissio valitsi otokseen kolme yritystä/yritysryhmää. Tutkittavien yksikköjen määrä oli kuitenkin paljon suurempi, sillä yksi ryhmä koostui seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta. Lisäksi asianomaisten yritysten/ryhmien osalta tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin osallistui etuyhteydessä olevia kauppiaita ja etuyhteydessä oleva tuoja. Ensimmäisen vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärää koskeva väite perustui kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saatavilla olevaan otantavastauksen avoimeen versioon, kun taas otantaa koskeva päätös perustui kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaan tosiasialliseen määrään. Kun tarkastellaan kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamaa myynnin määrää, kolmas vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti [5–10 prosenttia] suuremman myyntimäärän verrattuna neljänteen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet eivät myöskään ole merkityksellinen kriteeri otoksen valinnassa perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen komissio päätteli, että valittu otos on edustava 17 artiklan 1 kohdassa esitettyjen kriteerien perusteella eikä kumpikaan kyseisistä osapuolista ollut toimittanut sellaisia tietoja, jotka kyseenalaistaisivat tämän päätelmän. Näin ollen niiden pyynnöt hylättiin. |
| --- | --- |

(23)

Kuten edellä 21 kappaleessa mainitaan, komissio valitsi otokseen kolme yritystä/yritysryhmää. Tutkittavien yksikköjen määrä oli kuitenkin paljon suurempi, sillä yksi ryhmä koostui seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta. Lisäksi asianomaisten yritysten/ryhmien osalta tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin osallistui etuyhteydessä olevia kauppiaita ja etuyhteydessä oleva tuoja. Ensimmäisen vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärää koskeva väite perustui kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saatavilla olevaan otantavastauksen avoimeen versioon, kun taas otantaa koskeva päätös perustui kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaan tosiasialliseen määrään. Kun tarkastellaan kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamaa myynnin määrää, kolmas vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti [5–10 prosenttia] suuremman myyntimäärän verrattuna neljänteen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet eivät myöskään ole merkityksellinen kriteeri otoksen valinnassa perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen komissio päätteli, että valittu otos on edustava 17 artiklan 1 kohdassa esitettyjen kriteerien perusteella eikä kumpikaan kyseisistä osapuolista ollut toimittanut sellaisia tietoja, jotka kyseenalaistaisivat tämän päätelmän. Näin ollen niiden pyynnöt hylättiin.

1.7   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (24) | Kymmenen venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Kuitenkin vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti täytetyt kyselylomakkeet määräajassa. Pyyntöjen tutkiminen tutkimuksen alustavassa vaiheessa olisi ollut kohtuuttoman työlästä. Sen vuoksi komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen tarkastelun. |
| --- | --- |

(24)

Kymmenen venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Kuitenkin vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti täytetyt kyselylomakkeet määräajassa. Pyyntöjen tutkiminen tutkimuksen alustavassa vaiheessa olisi ollut kohtuuttoman työlästä. Sen vuoksi komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen tarkastelun.

1.8   Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

| (25) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/tuottajaryhmälle, otokseen valituille unionin tuottajille ja otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille. Lisäksi sama kyselylomake asetettiin verkossa saataville vireillepanopäivänä (5). |
| --- | --- |

(25)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/tuottajaryhmälle, otokseen valituille unionin tuottajille ja otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille. Lisäksi sama kyselylomake asetettiin verkossa saataville vireillepanopäivänä (5).

5

| (26) | Kyselylomakkeeseen vastasivat otokseen valitut kolme venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää, kolme yhteistyössä toiminutta venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, otokseen valitut unionin tuottajat, otokseen valitut etuyhteydettömät tuojat ja yhdeksän käyttäjää. |
| --- | --- |

(26)

Kyselylomakkeeseen vastasivat otokseen valitut kolme venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää, kolme yhteistyössä toiminutta venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, otokseen valitut unionin tuottajat, otokseen valitut etuyhteydettömät tuojat ja yhdeksän käyttäjää.

| (27) | Covid-19:n puhkeamisen ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut alustavassa vaiheessa tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki alustavien päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (6) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavia yrityksiä/osapuolia koskevan etätarkastuksen:
  Unionin tuottajat






  — | Latvijas Finieris AS, Latvia, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset |
| --- | --- | --- |

(27)

Covid-19:n puhkeamisen ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut alustavassa vaiheessa tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki alustavien päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (6) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavia yrityksiä/osapuolia koskevan etätarkastuksen:

6

Unionin tuottajat

—

Latvijas Finieris AS, Latvia, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset

| — | Paged Pisz sp. z o.o., Puola, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o., Puola, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset

| — | Metsä Wood, Suomi, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset |
| --- | --- |

—

Metsä Wood, Suomi, ja siihen etuyhteydessä olevat myyntiyritykset

Tuojat

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tšekki |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tšekki

| — | Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Saksa |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Saksa

| — | Groupe ISB, Pacé, Ranska |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Ranska

Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

| — | Sveza Group, joka koostuu seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta: JSC ”SVEZA Manturovo”; JSC ”SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC ”SVEZA Ust-Izhora”; JSC ”SVEZA Uralskiy”; JSC ”SVEZA Kostroma”; JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha” (jäljempänä ’Sveza-konserni’); |
| --- | --- |

—

Sveza Group, joka koostuu seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta: JSC ”SVEZA Manturovo”; JSC ”SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC ”SVEZA Ust-Izhora”; JSC ”SVEZA Uralskiy”; JSC ”SVEZA Kostroma”; JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha” (jäljempänä ’Sveza-konserni’);

| — | Zheshartsky LРK LLC (jäljempänä ’UPG’); |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC (jäljempänä ’UPG’);

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

1.9   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (28) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(28)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.10   Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta

| (29) | Tämä tutkimus pantiin vireille 14 päivänä lokakuuta 2020 eli Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopiman siirtymäkauden aikana, jolloin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin edelleen unionin lainsäädäntöä. Siirtymäkausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voi olla asianomaisia osapuolia tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(29)

Tämä tutkimus pantiin vireille 14 päivänä lokakuuta 2020 eli Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopiman siirtymäkauden aikana, jolloin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin edelleen unionin lainsäädäntöä. Siirtymäkausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voi olla asianomaisia osapuolia tässä menettelyssä.

| (30) | Komissio kehotti asiakirja-aineistoon 19 päivänä tammikuuta 2021 liitetyllä muistiolla (7) Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoita, jotka katsoivat edelleen voivansa olla asianomaisia osapuolia, ottamaan siihen yhteyttä. Yksikään yritys ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(30)

Komissio kehotti asiakirja-aineistoon 19 päivänä tammikuuta 2021 liitetyllä muistiolla (7) Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoita, jotka katsoivat edelleen voivansa olla asianomaisia osapuolia, ottamaan siihen yhteyttä. Yksikään yritys ei ilmoittautunut.

7

| (31) | Jotta asianomaisilta osapuolilta kerätyt tiedot vastaisivat tilannetta, jossa siirtymäkausi oli päättynyt ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ei enää sovelleta unionin lainsäädäntöä, osapuolia pyydettiin toimittamaan tarkistettu kyselyvastaus EU27-maiden perusteella. |
| --- | --- |

(31)

Jotta asianomaisilta osapuolilta kerätyt tiedot vastaisivat tilannetta, jossa siirtymäkausi oli päättynyt ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ei enää sovelleta unionin lainsäädäntöä, osapuolia pyydettiin toimittamaan tarkistettu kyselyvastaus EU27-maiden perusteella.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (32) | Tarkasteltavana oleva tuote on Venäjältä peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodiin ex 4412 33 00 (Taric-koodi 4412330010) kuuluva, yksinomaan enintään 6 mm:n paksuisista puuviiluista koostuva vaneri, jonka pintaviilut ovat alanimikkeessä 4412 33 määriteltyä puuta ja ainakin yksi pintaviilu on koivupuuta, myös pinnoitettu, jäljempänä ’koivuvaneri’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(32)

Tarkasteltavana oleva tuote on Venäjältä peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodiin ex 4412 33 00 (Taric-koodi 4412330010) kuuluva, yksinomaan enintään 6 mm:n paksuisista puuviiluista koostuva vaneri, jonka pintaviilut ovat alanimikkeessä 4412 33 määriteltyä puuta ja ainakin yksi pintaviilu on koivupuuta, myös pinnoitettu, jäljempänä ’koivuvaneri’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

| (33) | Koivuvaneri on puuviilumateriaali, joka koostuu puuviilukerroksista tai -säikeistä, jotka on puristettu liiman kanssa suuriksi litteiksi levyiksi. Sillä on monenlaisia käyttötarkoituksia, esimerkiksi rakennus-, pakkaus- ja huonekalualalla. |
| --- | --- |

(33)

Koivuvaneri on puuviilumateriaali, joka koostuu puuviilukerroksista tai -säikeistä, jotka on puristettu liiman kanssa suuriksi litteiksi levyiksi. Sillä on monenlaisia käyttötarkoituksia, esimerkiksi rakennus-, pakkaus- ja huonekalualalla.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (34) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(34)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | Venäjän kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä |
| --- | --- |

—

Venäjän kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (35) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(35)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

2.3.1   Tuotteen poissulkeminen

Tuotteen poissulkeminen

| (36) | Yksi käyttäjä, Emiliana Imballaggi SpA, ja kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, Sveza ja Vlas Truda, pyysivät, että neliönmuotoinen koivuvaneri, jonka pituus ja leveys on viisi jalkaa (1 525 x 1 525 mm), jätettäisiin tutkimuksen ulkopuolelle seuraavien erojen vuoksi: i) fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet sekä geometriset ominaisuudet; ii) lopullinen käyttötarkoitus ja keskinäinen vaihdettavuus; iii) tuotteen laatu ja iv) kuluttajien näkemys ja hinnat; ja v) suorakulmaisen ja neliönmuotoisen koivuvanerin välisen kilpailun puute. |
| --- | --- |

(36)

Yksi käyttäjä, Emiliana Imballaggi SpA, ja kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, Sveza ja Vlas Truda, pyysivät, että neliönmuotoinen koivuvaneri, jonka pituus ja leveys on viisi jalkaa (1 525 x 1 525 mm), jätettäisiin tutkimuksen ulkopuolelle seuraavien erojen vuoksi: i) fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet sekä geometriset ominaisuudet; ii) lopullinen käyttötarkoitus ja keskinäinen vaihdettavuus; iii) tuotteen laatu ja iv) kuluttajien näkemys ja hinnat; ja v) suorakulmaisen ja neliönmuotoisen koivuvanerin välisen kilpailun puute.

| (37) | Komissio analysoi pyynnöt ja päätteli, että neliönmuotoista vaneria ei voida jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle seuraavista syistä: Sillä on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin suorakaiteen muotoisella vanerilla. Myös neliönmuotoinen koivuvaneri aiheuttaa kilpailupainetta suorakaiteen muotoiselle koivuvanerille, koska niiden välillä on jonkin verran korvaavuutta, ja neliönmuotoista koivuvaneria voidaan edelleen jalostaa suorakaiteen muotoiseksi koivuvaneriksi tuonnin jälkeen, joten on olemassa toimenpiteiden kiertämisen riski. Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa sitä ja sillä on tarvittavat laitteet, jotta se voi mukauttaa tuotetta asiakkaiden erityistarpeisiin. Tämän vuoksi komissio hylkäsi poissulkemispyynnöt. |
| --- | --- |

(37)

Komissio analysoi pyynnöt ja päätteli, että neliönmuotoista vaneria ei voida jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle seuraavista syistä: Sillä on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin suorakaiteen muotoisella vanerilla. Myös neliönmuotoinen koivuvaneri aiheuttaa kilpailupainetta suorakaiteen muotoiselle koivuvanerille, koska niiden välillä on jonkin verran korvaavuutta, ja neliönmuotoista koivuvaneria voidaan edelleen jalostaa suorakaiteen muotoiseksi koivuvaneriksi tuonnin jälkeen, joten on olemassa toimenpiteiden kiertämisen riski. Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa sitä ja sillä on tarvittavat laitteet, jotta se voi mukauttaa tuotetta asiakkaiden erityistarpeisiin. Tämän vuoksi komissio hylkäsi poissulkemispyynnöt.

2.3.2   Tuotteen määritelmä

Tuotteen määritelmä

| (38) | Yksi venäläinen tuottaja, Segezha, väitti, että tuotteen määritelmää olisi laajennettava sisältämään koivuvanerin lisäksi myös mänty-, poppeli-, gabon- ja pyökkivanerin. Väitettiin, että nämä vanerit kilpailevat suoraan ja ovat vaihdettavissa koivuvanerin kanssa, joten ne muodostavat yhdessä yhden tuotteen. |
| --- | --- |

(38)

Yksi venäläinen tuottaja, Segezha, väitti, että tuotteen määritelmää olisi laajennettava sisältämään koivuvanerin lisäksi myös mänty-, poppeli-, gabon- ja pyökkivanerin. Väitettiin, että nämä vanerit kilpailevat suoraan ja ovat vaihdettavissa koivuvanerin kanssa, joten ne muodostavat yhdessä yhden tuotteen.

| (39) | Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska mänty-, poppeli-, gabon- ja pyökkivanerilla ei ole koivuvanerin kanssa samoja fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Se, että joihinkin käyttötarkoituksiin, joita ei täsmennetty tai yksilöity pyynnössä, voitaisiin käyttää vaihtoehtoisia tuotteita ja materiaaleja, joiden korvattavuutta ei määritelty tarkemmin, ei muuta tarkasteltavana olevan tuotteen ja kyseisten tuotteiden fyysisten, teknisten ja kemiallisten erojen luonnetta. |
| --- | --- |

(39)

Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska mänty-, poppeli-, gabon- ja pyökkivanerilla ei ole koivuvanerin kanssa samoja fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Se, että joihinkin käyttötarkoituksiin, joita ei täsmennetty tai yksilöity pyynnössä, voitaisiin käyttää vaihtoehtoisia tuotteita ja materiaaleja, joiden korvattavuutta ei määritelty tarkemmin, ei muuta tarkasteltavana olevan tuotteen ja kyseisten tuotteiden fyysisten, teknisten ja kemiallisten erojen luonnetta.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (40) | Otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää. |
| --- | --- |

(40)

Otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää.

| (41) | Sveza-konserniin kuului seitsemän tuottajaa ja yksi kauppias, jotka kaikki osallistuivat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Kyseiset seitsemän tuottajaa myivät tuotetta etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta kotimarkkinoilla ja veivät sitä suoraan unioniin. |
| --- | --- |

(41)

Sveza-konserniin kuului seitsemän tuottajaa ja yksi kauppias, jotka kaikki osallistuivat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Kyseiset seitsemän tuottajaa myivät tuotetta etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta kotimarkkinoilla ja veivät sitä suoraan unioniin.

| (42) | Zheshartsky LРK LLC kuuluu UPG-konserniin. Tämä tuottaja vei tuotetta sekä suoraan että Latviaan sijoittautuneen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. |
| --- | --- |

(42)

Zheshartsky LРK LLC kuuluu UPG-konserniin. Tämä tuottaja vei tuotetta sekä suoraan että Latviaan sijoittautuneen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta.

| (43) | Syktyvkar Plywood Mill Ltd kuuluu konserniin, joka osallistuu suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Tähän konserniin kuului neljä kotimarkkinoilla toimivaa etuyhteydessä olevaa kauppiasta. |
| --- | --- |

(43)

Syktyvkar Plywood Mill Ltd kuuluu konserniin, joka osallistuu suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Tähän konserniin kuului neljä kotimarkkinoilla toimivaa etuyhteydessä olevaa kauppiasta.

3.2   Normaaliarvo

| (44) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio pyysi kyselylomakevastauksia kaikilta otokseen valituilta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta. |
| --- | --- |

(44)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio pyysi kyselylomakevastauksia kaikilta otokseen valituilta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta.

| (45) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(45)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (46) | Tällä perusteella kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(46)

Tällä perusteella kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (47) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(47)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai verrattavissa niihin.

| (48) | Sitten komissio tutki, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. |
| --- | --- |

(48)

Sitten komissio tutki, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.

| (49) | Kolmen vientiä harjoittavan tuottajan/tuottajaryhmän osalta joidenkin unioniin tutkimusajanjaksolla vietyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä joko ei ollut lainkaan tai kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia määrästä, minkä vuoksi se ei ollut edustavaa. |
| --- | --- |

(49)

Kolmen vientiä harjoittavan tuottajan/tuottajaryhmän osalta joidenkin unioniin tutkimusajanjaksolla vietyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä joko ei ollut lainkaan tai kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia määrästä, minkä vuoksi se ei ollut edustavaa.

| (50) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (51) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä |
| --- | --- | --- |

(51)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (52) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(52)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (53) | Toisaalta normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(53)

Toisaalta normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

| (54) | Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että 28–93 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin tuotelajin mukaisesti kaiken tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona 51 kappaleessa kuvatussa tilanteessa tai ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona edellisessä kappaleessa kuvatussa tilanteessa. |
| --- | --- |

(54)

Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että 28–93 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin tuotelajin mukaisesti kaiken tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona 51 kappaleessa kuvatussa tilanteessa tai ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona edellisessä kappaleessa kuvatussa tilanteessa.

| (55) | Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (56) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana, sekä |
| --- | --- | --- |

(56)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana, sekä

| b) | otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

otokseen valittujen, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

| (57) | Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista. |
| --- | --- |

(57)

Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

3.2.1   Vientihinta

Vientihinta

| (58) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, kuten 40–43 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(58)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, kuten 40–43 kappaleessa kuvataan.

| (59) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(59)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (60) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kertyneiden voittojen, huomioon ottamiseksi.

3.2.2   Vertailu

Vertailu

| (61) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(61)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (62) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten, pankkimaksujen, EU:n tullien sekä muiden tuontimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten, pankkimaksujen, EU:n tullien sekä muiden tuontimaksujen ja palkkioiden huomioon ottamiseksi.

| (63) | Vientiä harjoittava tuottaja UPG väitti, että Venäjän federaation viranomaiset korvasivat jopa 80 prosenttia kuljetuskustannuksista, joita valmistajille aiheutui tuotteidensa kuljettamisesta ulkomaisille markkinoille. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e ja k alakohdan mukaisesti, koska vastaavaa korvausta ei myönnetty kotimarkkinamyynnistä. |
| --- | --- |

(63)

Vientiä harjoittava tuottaja UPG väitti, että Venäjän federaation viranomaiset korvasivat jopa 80 prosenttia kuljetuskustannuksista, joita valmistajille aiheutui tuotteidensa kuljettamisesta ulkomaisille markkinoille. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e ja k alakohdan mukaisesti, koska vastaavaa korvausta ei myönnetty kotimarkkinamyynnistä.

| (64) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa säädetään, että oikaisu voidaan tehdä myös muiden kuin a–j alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden erojen osalta, jos tämän kohdan mukaisesti osoitetaan, että ne vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, erityisesti, jos asiakkaat maksavat pysyvästi eri hintoja kotimarkkinoilla tällaisten tekijöiden eron vuoksi. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä siitä, että kyseinen tukijärjestelmä vaikuttaisi hintoihin. Oikaisua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että sen asiakkaat olisivat jatkuvasti maksaneet kotimarkkinoilla eri hintoja korvauksen vuoksi, jota Venäjän federaation viranomaisten väitettiin maksavan kotimarkkinoiden ja vientimyynnin välisen kuljetuskustannusten eron vuoksi. Sen rajoittamatta, mitä edellä on esitetty, komissio totesi myös, että ulkomaisille markkinoille suuntautuneen myynnin kuljetuskustannusten korvaaminen toisin kuin kotimarkkinamyynnissä on hyvin todennäköisesti asetuksen (EU) 2016/1037 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaiset järjestelmät parantavat viejien kykyä kilpailla epäoikeudenmukaisesti ulkomaisilla markkinoilla ja erityisesti kestää taloudellisesti polkumyyntikäytäntöjä. Näin ollen ne eivät ole tekijä, johon voidaan soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaista oikaisua. Oikaisun salliminen sellaisten tekijöiden perusteella, joiden ansiosta viejän on helpompi harjoittaa polkumyyntiä, piilottaisi tosiasiallisesti harjoitetun polkumyynnin suuruusluokan. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(64)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa säädetään, että oikaisu voidaan tehdä myös muiden kuin a–j alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden erojen osalta, jos tämän kohdan mukaisesti osoitetaan, että ne vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, erityisesti, jos asiakkaat maksavat pysyvästi eri hintoja kotimarkkinoilla tällaisten tekijöiden eron vuoksi. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä siitä, että kyseinen tukijärjestelmä vaikuttaisi hintoihin. Oikaisua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että sen asiakkaat olisivat jatkuvasti maksaneet kotimarkkinoilla eri hintoja korvauksen vuoksi, jota Venäjän federaation viranomaisten väitettiin maksavan kotimarkkinoiden ja vientimyynnin välisen kuljetuskustannusten eron vuoksi. Sen rajoittamatta, mitä edellä on esitetty, komissio totesi myös, että ulkomaisille markkinoille suuntautuneen myynnin kuljetuskustannusten korvaaminen toisin kuin kotimarkkinamyynnissä on hyvin todennäköisesti asetuksen (EU) 2016/1037 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaiset järjestelmät parantavat viejien kykyä kilpailla epäoikeudenmukaisesti ulkomaisilla markkinoilla ja erityisesti kestää taloudellisesti polkumyyntikäytäntöjä. Näin ollen ne eivät ole tekijä, johon voidaan soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaista oikaisua. Oikaisun salliminen sellaisten tekijöiden perusteella, joiden ansiosta viejän on helpompi harjoittaa polkumyyntiä, piilottaisi tosiasiallisesti harjoitetun polkumyynnin suuruusluokan. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (65) | Sama vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaista oikaisua etuyhteydessä olevalle kauppiaalle kotimarkkinoilla tapahtuneesta myynnistä maksettujen palkkioiden osalta. Vientiä harjoittava tuottaja toimitti kuitenkin myös tietoja siitä, että maksetut palkkiot koskivat sekä kotimarkkinamyyntiä että unioniin suuntautuvaa vientimyyntiä. Tämän vuoksi komissio jakoi etuyhteydessä olevalle kauppiaalle maksettujen palkkioiden määrän kotimarkkina- ja vientimyyntiin kyseisen myynnin määrien perusteella. |
| --- | --- |

(65)

Sama vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaista oikaisua etuyhteydessä olevalle kauppiaalle kotimarkkinoilla tapahtuneesta myynnistä maksettujen palkkioiden osalta. Vientiä harjoittava tuottaja toimitti kuitenkin myös tietoja siitä, että maksetut palkkiot koskivat sekä kotimarkkinamyyntiä että unioniin suuntautuvaa vientimyyntiä. Tämän vuoksi komissio jakoi etuyhteydessä olevalle kauppiaalle maksettujen palkkioiden määrän kotimarkkina- ja vientimyyntiin kyseisen myynnin määrien perusteella.

| (66) | Kaikki otokseen valitun Sveza-konsernin vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevan kotimaisen yrityksen eli Pietarissa sijaitsevan Sveza-Les LLC:n, jäljempänä ’Sveza-Les’, kautta. Kaikki Sveza-konsernin vientiä harjoittavat tuottajat ovat allekirjoittaneet kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan kanssa palkkionperusteisen edustussopimuksen. Kaikki konserniin kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat ovat joko suoraan tai välillisesti etuyhteydessä kyseiseen yritykseen. Ne väittivät, että kauppiaalle maksettuja palkkioita ei pitäisi vähentää vientihinnasta, koska ne eivät vaikuta hintojen vertailukelpoisuuteen sen vuoksi, että etuyhteydessä oleva kauppias harjoitti täsmälleen samoja toimintoja vientimyynnissä ja kotimarkkinamyynnissä. Ainoan eron väitettiin liittyvän etuyhteydessä olevan kauppiaan toiminnasta maksettavaan korvaukseen: kotimarkkinamyynnin palkkio perustuu voittomarginaaliin, kun taas vientimyyntiin sovelletaan palkkiosopimusten mukaista palkkiota. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät lisäksi muodostavansa yhden taloudellisen yksikön kauppiaan kanssa, mikä vaikuttaa sekä kotimarkkinamyyntiin että vientiin. |
| --- | --- |

(66)

Kaikki otokseen valitun Sveza-konsernin vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevan kotimaisen yrityksen eli Pietarissa sijaitsevan Sveza-Les LLC:n, jäljempänä ’Sveza-Les’, kautta. Kaikki Sveza-konsernin vientiä harjoittavat tuottajat ovat allekirjoittaneet kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan kanssa palkkionperusteisen edustussopimuksen. Kaikki konserniin kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat ovat joko suoraan tai välillisesti etuyhteydessä kyseiseen yritykseen. Ne väittivät, että kauppiaalle maksettuja palkkioita ei pitäisi vähentää vientihinnasta, koska ne eivät vaikuta hintojen vertailukelpoisuuteen sen vuoksi, että etuyhteydessä oleva kauppias harjoitti täsmälleen samoja toimintoja vientimyynnissä ja kotimarkkinamyynnissä. Ainoan eron väitettiin liittyvän etuyhteydessä olevan kauppiaan toiminnasta maksettavaan korvaukseen: kotimarkkinamyynnin palkkio perustuu voittomarginaaliin, kun taas vientimyyntiin sovelletaan palkkiosopimusten mukaista palkkiota. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät lisäksi muodostavansa yhden taloudellisen yksikön kauppiaan kanssa, mikä vaikuttaa sekä kotimarkkinamyyntiin että vientiin.

| (67) | Komissio muistutti vastauksessaan, että konsernin kaikki seitsemän tuotantoyritystä olivat allekirjoittaneet sopimuksen, jossa määrättiin selkeästi määritellystä palkkiosta jokaiselle vientimyyntitapahtumalle, ja palkkiot tosiasiassa maksettiin. Näin ei ollut kotimarkkinoilla. Tämä vaikuttaa 2 artiklan 10 kohdan mukaiseen hintojen vertailukelpoisuuteen vientihinnan ja normaaliarvon välillä, joten komissio vähensi maksetun palkkion 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(67)

Komissio muistutti vastauksessaan, että konsernin kaikki seitsemän tuotantoyritystä olivat allekirjoittaneet sopimuksen, jossa määrättiin selkeästi määritellystä palkkiosta jokaiselle vientimyyntitapahtumalle, ja palkkiot tosiasiassa maksettiin. Näin ei ollut kotimarkkinoilla. Tämä vaikuttaa 2 artiklan 10 kohdan mukaiseen hintojen vertailukelpoisuuteen vientihinnan ja normaaliarvon välillä, joten komissio vähensi maksetun palkkion 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla.

| (68) | Lisäksi komissio muistutti yhden taloudellisen yksikön olemassaolon suhteen, että unionin oikeuskäytännön mukaan ainoastaan vientimyyntiä koskeva kirjallinen palkkiosopimus on yleensä tärkeä osoitus siitä, että kauppias ei ole vientiä harjoittavien tuottajien sisäinen myyntiosasto vientimyynnin osalta (8). Sopimus sisälsi myös useita sellaisia lausekkeita, kuten välityslausekkeen, jotka osoittavat solidaarisuuden puutteen yritysten välillä. Nämä lausekkeet sopivat huonosti yhteen sen väitteen kanssa, että vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydessä oleva kauppias olisi katsottava yhdeksi taloudellisesti yksiköksi, vaikka ne ovat oikeudellisesti erillisiä yrityksiä. Lisäksi asiaan liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella vaikutti siltä, että vientiä harjoittavat tuottajat pitivät itsellään joitakin myyntitehtäviä. Komissio pani myös merkille, että etuyhteydessä oleva kauppias kirjoitti ensimmäisille riippumattomille asiakkaille unionissa tarkoitetut laskut vientiä harjoittavien tuottajien nimissä. Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi komissio hylkäsi alustavasti väitteen, jonka mukaan kauppias ja vientiä harjoittavat tuottajat muodostaisivat yhden taloudellisen yksikön vientimyynnin osalta. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi komissio muistutti yhden taloudellisen yksikön olemassaolon suhteen, että unionin oikeuskäytännön mukaan ainoastaan vientimyyntiä koskeva kirjallinen palkkiosopimus on yleensä tärkeä osoitus siitä, että kauppias ei ole vientiä harjoittavien tuottajien sisäinen myyntiosasto vientimyynnin osalta (8). Sopimus sisälsi myös useita sellaisia lausekkeita, kuten välityslausekkeen, jotka osoittavat solidaarisuuden puutteen yritysten välillä. Nämä lausekkeet sopivat huonosti yhteen sen väitteen kanssa, että vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydessä oleva kauppias olisi katsottava yhdeksi taloudellisesti yksiköksi, vaikka ne ovat oikeudellisesti erillisiä yrityksiä. Lisäksi asiaan liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella vaikutti siltä, että vientiä harjoittavat tuottajat pitivät itsellään joitakin myyntitehtäviä. Komissio pani myös merkille, että etuyhteydessä oleva kauppias kirjoitti ensimmäisille riippumattomille asiakkaille unionissa tarkoitetut laskut vientiä harjoittavien tuottajien nimissä. Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi komissio hylkäsi alustavasti väitteen, jonka mukaan kauppias ja vientiä harjoittavat tuottajat muodostaisivat yhden taloudellisen yksikön vientimyynnin osalta.

8

| (69) | Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionissa sijaitsevat etuyhteydettömät edustajat harjoittivat myös jonkin verran Sveza-konsernin vientimyyntiä. Nämä edustajat saivat palkkion, joka kirjattiin Sveza-Lesin kirjanpitoon osana sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Sen vuoksi komissio oikaisi vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti etuyhteydettömille edustajille vientimyynnistä maksettujen palkkioiden huomioon ottamiseksi. Oikaisu vastasi palkkiota, joka muodostui edustajan palkkioista sellaisina kuin ne on kirjattu Sveza-Lesin kirjanpitoon. |
| --- | --- |

(69)

Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionissa sijaitsevat etuyhteydettömät edustajat harjoittivat myös jonkin verran Sveza-konsernin vientimyyntiä. Nämä edustajat saivat palkkion, joka kirjattiin Sveza-Lesin kirjanpitoon osana sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Sen vuoksi komissio oikaisi vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti etuyhteydettömille edustajille vientimyynnistä maksettujen palkkioiden huomioon ottamiseksi. Oikaisu vastasi palkkiota, joka muodostui edustajan palkkioista sellaisina kuin ne on kirjattu Sveza-Lesin kirjanpitoon.

| (70) | Sama ryhmä väitti vielä, että jos komissio oikaisee vientihintaa, tämä tarkoittaisi komission katsoneen, etteivät vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydessä oleva kauppias muodosta yhtä taloudellista yksikköä, joten vähennykset olisi tehtävä myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen jälleenmyyntiin liittyvän voiton osalta. |
| --- | --- |

(70)

Sama ryhmä väitti vielä, että jos komissio oikaisee vientihintaa, tämä tarkoittaisi komission katsoneen, etteivät vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydessä oleva kauppias muodosta yhtä taloudellista yksikköä, joten vähennykset olisi tehtävä myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen jälleenmyyntiin liittyvän voiton osalta.

| (71) | Komissio muistutti, että toisin kuin vientimyynnissä, jossa tehtaat laskuttavat suoraan ensimmäisiä riippumattomia asiakkaita unionissa, kotimarkkinamyynti ensimmäisille riippumattomille asiakkaille tapahtui Sveza-Lesin kautta. Toisin sanoen Sveza-Les jälleenmyy tarkasteltavana olevaa tuotetta, jonka se on ostanut konsernin eri tehtailta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan normaaliarvo on määritettävä tässä kotimarkkinamyynnissä ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitetun hinnan perusteella. Voittomarginaalin oikaisu 2 artiklan 10 kohdan 1 alakohdan nojalla edellyttäisi, että normaaliarvon määrittämisessä huomioon otettava myynti olisi pikemminkin tehtaiden ja Sveza-Lesin välinen myynti, jonka hintaa määritettäessä vähennettäisiin väitetty voittomarginaali, jonka Sveza-Les saa tuotteen jälleenmyynnissä. Tehtaiden myynti Sveza-Lesille ei kuitenkaan ole myyntiä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle. Näissä olosuhteissa Sveza-Lesin voittomarginaalin vähennys ei olisi perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaista. Lisäksi kauppiaalle koituneen voittomarginaalin oikaisu edellyttäisi 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaan näyttöä siitä, että Sveza-Les toteuttaa samanlaisia toimintoja kuin palkkioperusteinen edustaja kotimarkkinamyynnissä. Aineistossa ei ole tästä näyttöä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio hylkäsi alustavasti väitteen, että kotimarkkinamyynnin voittomarginaalia koskeva oikaisu olisi aiheellinen. |
| --- | --- |

(71)

Komissio muistutti, että toisin kuin vientimyynnissä, jossa tehtaat laskuttavat suoraan ensimmäisiä riippumattomia asiakkaita unionissa, kotimarkkinamyynti ensimmäisille riippumattomille asiakkaille tapahtui Sveza-Lesin kautta. Toisin sanoen Sveza-Les jälleenmyy tarkasteltavana olevaa tuotetta, jonka se on ostanut konsernin eri tehtailta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan normaaliarvo on määritettävä tässä kotimarkkinamyynnissä ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitetun hinnan perusteella. Voittomarginaalin oikaisu 2 artiklan 10 kohdan 1 alakohdan nojalla edellyttäisi, että normaaliarvon määrittämisessä huomioon otettava myynti olisi pikemminkin tehtaiden ja Sveza-Lesin välinen myynti, jonka hintaa määritettäessä vähennettäisiin väitetty voittomarginaali, jonka Sveza-Les saa tuotteen jälleenmyynnissä. Tehtaiden myynti Sveza-Lesille ei kuitenkaan ole myyntiä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle. Näissä olosuhteissa Sveza-Lesin voittomarginaalin vähennys ei olisi perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaista. Lisäksi kauppiaalle koituneen voittomarginaalin oikaisu edellyttäisi 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaan näyttöä siitä, että Sveza-Les toteuttaa samanlaisia toimintoja kuin palkkioperusteinen edustaja kotimarkkinamyynnissä. Aineistossa ei ole tästä näyttöä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio hylkäsi alustavasti väitteen, että kotimarkkinamyynnin voittomarginaalia koskeva oikaisu olisi aiheellinen.

3.2.3   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (72) | Komissio vertasi otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(72)

Komissio vertasi otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (73) | Komissio laski ensin kullekin Sveza-konsernin vientiä harjoittavalle tuottajalle yksilöllisen polkumyyntimarginaalin ja sitten painotetun polkumyyntimarginaalin koko Sveza-konsernille. |
| --- | --- |

(73)

Komissio laski ensin kullekin Sveza-konsernin vientiä harjoittavalle tuottajalle yksilöllisen polkumyyntimarginaalin ja sitten painotetun polkumyyntimarginaalin koko Sveza-konsernille.

| (74) | Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Sveza-konserni | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Sveza-konserni

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(75)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella.

| (76) | Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 15,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 15,7 prosenttia.

| (77) | Kaikkien muiden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaistuonnista, jotka määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(77)

Kaikkien muiden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaistuonnista, jotka määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

| (78) | Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus oli tutkimusajanjaksolla noin 81 prosenttia kokonaistuonnista. Tämän perusteella komissio päätti vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin samaksi kuin sen yhteistyössä toimineen otokseen valitun yrityksen, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein. |
| --- | --- |

(78)

Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus oli tutkimusajanjaksolla noin 81 prosenttia kokonaistuonnista. Tämän perusteella komissio päätti vahvistaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin samaksi kuin sen yhteistyössä toimineen otokseen valitun yrityksen, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.

| (79) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Sveza-konserni | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 15,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 15,9 % |

(79)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Sveza-konserni

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

15,7 %

Kaikki muut yritykset

15,9 %

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (80) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti 15 tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(80)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti 15 tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (81) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 849 000 kuutiometriä. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen, perusteella. Kuten 1.6 jaksossa todetaan, otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 39 prosenttia. |
| --- | --- |

(81)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 849 000 kuutiometriä. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen, perusteella. Kuten 1.6 jaksossa todetaan, otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 39 prosenttia.

| (82) | Kytkösmarkkinoille tarkoitetun unionin tuotannon arvioitiin olevan alle 0,5 prosenttia. Koska kulutus kytkösmarkkinoilla on vähäistä, sitä ei pidetä tässä tapauksessa merkityksellisenä vahinkoanalyysin kannalta. |
| --- | --- |

(82)

Kytkösmarkkinoille tarkoitetun unionin tuotannon arvioitiin olevan alle 0,5 prosenttia. Koska kulutus kytkösmarkkinoilla on vähäistä, sitä ei pidetä tässä tapauksessa merkityksellisenä vahinkoanalyysin kannalta.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (83) | Komissio määritti unionin kulutuksen a) valituksen tekijän toimittamien, unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa koskevien tietojen perusteella, joita verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamiin myyntimääriin; b) tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kaikista kolmansista maista tuonnin perusteella Eurostatin tietojen mukaan (9). |
| --- | --- |

(83)

Komissio määritti unionin kulutuksen a) valituksen tekijän toimittamien, unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa koskevien tietojen perusteella, joita verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamiin myyntimääriin; b) tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kaikista kolmansista maista tuonnin perusteella Eurostatin tietojen mukaan (9).

9

| (84) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus kuutiometreinä (m3) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Indeksi | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Lähde: Valituksen tekijä, otokseen valitut unionin tuottajat ja Eurostat |

(84)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus kuutiometreinä (m3)

Unionin kulutus kuutiometreinä (m3

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

111

111

114

114

Lähde: Valituksen tekijä, otokseen valitut unionin tuottajat ja Eurostat

| (85) | Kulutus unionissa kasvoi tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että kasvu on tasaista vuositasolla. Suurin kasvu tapahtui vuodesta 2017 vuoteen 2018 ja oli 7 prosenttia, mikä vaimensi seuraavien vuosien kasvuvauhtia, mutta kasvusuuntaus oli jatkuva. |
| --- | --- |

(85)

Kulutus unionissa kasvoi tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että kasvu on tasaista vuositasolla. Suurin kasvu tapahtui vuodesta 2017 vuoteen 2018 ja oli 7 prosenttia, mikä vaimensi seuraavien vuosien kasvuvauhtia, mutta kasvusuuntaus oli jatkuva.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Menetelmä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin tunnistamiseksi

Menetelmä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin tunnistamiseksi

| (86) | Ennen menettelyn aloittamista ja sitä seuranneen erityisen Taric-koodin (10) käyttöönottoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kirjattiin CN-koodilla (11), johon sisältyi myös muita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrän arvioimiseksi tarkastelujaksolla komissio sovelsi samaa suhdetta (Taric/CN), joka havaittiin vireillepanon jälkeen koko CN-koodin tuontimäärien ja Taric-koodin mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin välillä. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin osalta suhde oli 78 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Ennen menettelyn aloittamista ja sitä seuranneen erityisen Taric-koodin (10) käyttöönottoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kirjattiin CN-koodilla (11), johon sisältyi myös muita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrän arvioimiseksi tarkastelujaksolla komissio sovelsi samaa suhdetta (Taric/CN), joka havaittiin vireillepanon jälkeen koko CN-koodin tuontimäärien ja Taric-koodin mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin välillä. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin osalta suhde oli 78 prosenttia.

10

11

| (87) | Tämän menetelmän tulokset vahvistavat valituksessa esitetyn tuonnin kehityssuunnan. |
| --- | --- |

(87)

Tämän menetelmän tulokset vahvistavat valituksessa esitetyn tuonnin kehityssuunnan.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (88) | Komissio määritti edellä mainitun menetelmän mukaisesti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuonnin määrää unionin kulutukseen. |
| --- | --- |

(88)

Komissio määritti edellä mainitun menetelmän mukaisesti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuonnin määrää unionin kulutukseen.

| (89) | Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (m3) ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä Venäjältä (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Indeksi | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Markkinaosuus | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Indeksi | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Lähde: Eurostat |

(89)

Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (m3) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (m3

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä Venäjältä (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

124

124

137

137

Markkinaosuus

46 %

47 %

52 %

56 %

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

112

112

120

120

Lähde: Eurostat

| (90) | Tuonti asianomaisesta maasta kasvoi tarkastelujaksolla noin 871 050 kuutiometristä noin 1 192 712 kuutiometriin eli 37 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 46 prosentista 56 prosenttiin eli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Tuonti asianomaisesta maasta kasvoi tarkastelujaksolla noin 871 050 kuutiometristä noin 1 192 712 kuutiometriin eli 37 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 46 prosentista 56 prosenttiin eli 20 prosenttia.

4.3.3   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (91) | Komissio määritti tuontihinnat Eurostatin CN-tason tilastojen perusteella euroina tonnilta. Kuten 4.3.1 jaksossa selitettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kirjattiin yhdessä ryhmässä muiden tuotteiden kanssa, mutta menetelmä antaa luotettavan arvion hinnoista ja niiden kehityksestä ajan kuluessa, sillä suurin osa tähän CN-koodiin kuuluvasta tuonnista oli tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja menetelmä mahdollistaa hintakehityksen vertailun eri viejämaiden välillä. |
| --- | --- |

(91)

Komissio määritti tuontihinnat Eurostatin CN-tason tilastojen perusteella euroina tonnilta. Kuten 4.3.1 jaksossa selitettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kirjattiin yhdessä ryhmässä muiden tuotteiden kanssa, mutta menetelmä antaa luotettavan arvion hinnoista ja niiden kehityksestä ajan kuluessa, sillä suurin osa tähän CN-koodiin kuuluvasta tuonnista oli tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja menetelmä mahdollistaa hintakehityksen vertailun eri viejämaiden välillä.

| (92) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjä | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Indeksi | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Lähde: Eurostat |

(92)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Venäjä

646

681

608

584

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

94

94

90

90

Lähde: Eurostat

| (93) | Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 646 eurosta 584 euroon tonnilta, mikä vastaa 10 prosentin laskua. Tuonnin keskihinta nousi 5 prosenttia vuonna 2018 ja laski seuraavina vuosina 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(93)

Venäjältä peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 646 eurosta 584 euroon tonnilta, mikä vastaa 10 prosentin laskua. Tuonnin keskihinta nousi 5 prosenttia vuonna 2018 ja laski seuraavina vuosina 15 prosenttia.

| (94) | Sama suuntaus on havaittavissa, kun käytetään otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia painotettuja keskimääräisiä vientihintoja, joiden mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinta oli tutkimusajanjaksolla 434 euroa/m3. Näin ollen tuontihinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuottajien myyntihinnat (ks. taulukko 7); hintaero oli 38 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(94)

Sama suuntaus on havaittavissa, kun käytetään otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia painotettuja keskimääräisiä vientihintoja, joiden mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinta oli tutkimusajanjaksolla 434 euroa/m3. Näin ollen tuontihinnat olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuottajien myyntihinnat (ks. taulukko 7); hintaero oli 38 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

3

| (95) | Myytävän koivuvanerin mitat ja laatu vaihtelevat suuresti ja sitä tarjotaan myös asiakkaan erityisvaatimusten mukaisena. Koska unionin tuotannonala ja venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät monia eri tuotelajeja, vireillepanon yhteydessä käyttöön otettu yksityiskohtainen tuotevalvontakoodijärjestelmä vaikeutti samanlaisten tuotteiden havaitsemista. Komissio teki sen vuoksi hintavertailua varten järkevän ja teknisesti luotettavan ryhmittelyn, jossa tietyt toisiaan muistuttavat tuotelajit koottiin tiiviiksi ryhmäksi, jotta voitiin kunnolla vertailla unionin tuotannonalan myymiä tuotteita ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä vastaavia tuotelajeja. Tällä perusteella unionin tuotannonalan myymien eri tuotelajien ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymien tuotelajien vastaavuuden taso oli yli 68 prosenttia otokseen valittujen venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontimäärästä. |
| --- | --- |

(95)

Myytävän koivuvanerin mitat ja laatu vaihtelevat suuresti ja sitä tarjotaan myös asiakkaan erityisvaatimusten mukaisena. Koska unionin tuotannonala ja venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät monia eri tuotelajeja, vireillepanon yhteydessä käyttöön otettu yksityiskohtainen tuotevalvontakoodijärjestelmä vaikeutti samanlaisten tuotteiden havaitsemista. Komissio teki sen vuoksi hintavertailua varten järkevän ja teknisesti luotettavan ryhmittelyn, jossa tietyt toisiaan muistuttavat tuotelajit koottiin tiiviiksi ryhmäksi, jotta voitiin kunnolla vertailla unionin tuotannonalan myymiä tuotteita ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymiä vastaavia tuotelajeja. Tällä perusteella unionin tuotannonalan myymien eri tuotelajien ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymien tuotelajien vastaavuuden taso oli yli 68 prosenttia otokseen valittujen venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontimäärästä.

| (96) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: |
| --- | --- |

(96)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

| (97) | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat. Koska unionin tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevien myyntiyritysten kautta, myyntihintaa oikaistiin tarpeen mukaan kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä |
| --- | --- |

(97)

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat. Koska unionin tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä suoraan että etuyhteydessä olevien myyntiyritysten kautta, myyntihintaa oikaistiin tarpeen mukaan kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä

| (98) | vastaavat otokseen valittujen venäläisten tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat oikaistuina unionin rajalla -tasolle. Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen myynnin osalta tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukainen lisäoikaisu. Tämän jälkeen unionin rajalla vahvistettuun hintaan lisättiin tuonnin jälkeisten kustannusten ja tullien määrä. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen venäläisten tuottajien kokonaismyynnistä oli alle 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(98)

vastaavat otokseen valittujen venäläisten tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat oikaistuina unionin rajalla -tasolle. Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen myynnin osalta tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukainen lisäoikaisu. Tämän jälkeen unionin rajalla vahvistettuun hintaan lisättiin tuonnin jälkeisten kustannusten ja tullien määrä. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen venäläisten tuottajien kokonaismyynnistä oli alle 5 prosenttia.

| (99) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa alennusten ja hyvitysten osalta, verrattiin tuotelajeittain tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa alennusten ja hyvitysten osalta, verrattiin tuotelajeittain tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

| (100) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli edellä esitetyn perusteella 12,6 prosenttia (9,5–18,5 prosenttia). Hinnan alittavuuden marginaaleja pidetään merkittävinä. |
| --- | --- |

(100)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli edellä esitetyn perusteella 12,6 prosenttia (9,5–18,5 prosenttia). Hinnan alittavuuden marginaaleja pidetään merkittävinä.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (101) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (102) | Kuten 1.6.1 jaksossa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(102)

Kuten 1.6.1 jaksossa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (103) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden valituksen tekijän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen perusteella, jotka liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin, ja ristiintarkasti ne tarvittaessa otokseen valittujen unionin tuottajien antamien kyselyvastausten kanssa. Komissio tarkasteli mikrotaloudellisia indikaattoreita otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien ja etätarkastuksena ristiintarkastettujen tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(103)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niiden valituksen tekijän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen perusteella, jotka liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin, ja ristiintarkasti ne tarvittaessa otokseen valittujen unionin tuottajien antamien kyselyvastausten kanssa. Komissio tarkasteli mikrotaloudellisia indikaattoreita otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien ja etätarkastuksena ristiintarkastettujen tietojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (104) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(104)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (105) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(105)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (106) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Indeksi | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Tuotantokapasiteetti (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Indeksi | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Indeksi | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Lähde: Valituksen tekijä ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(106)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

90

90

86

86

Tuotantokapasiteetti (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

107

107

97

97

Kapasiteetin käyttöaste

79 %

78 %

66 %

71 %

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

84

84

89

89

Lähde: Valituksen tekijä ja otokseen valitut unionin tuottajat

| (107) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski tarkastelujaksolla 14 prosenttia eli noin 140 000 kuutiometriä. Määrä kasvoi hieman vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se väheni merkittävästi seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(107)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski tarkastelujaksolla 14 prosenttia eli noin 140 000 kuutiometriä. Määrä kasvoi hieman vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se väheni merkittävästi seuraavina vuosina.

| (108) | Unionin tuotantokapasiteetti väheni kaiken kaikkiaan 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuosina 2018 ja 2019, mikä selittyy kapasiteetin lisäämistä koskevan päätöksen ja sen vaikutuksen välisellä viiveellä. Unionin tuotannonala kuitenkin supistui tutkimusajanjaksolla 10 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. |
| --- | --- |

(108)

Unionin tuotantokapasiteetti väheni kaiken kaikkiaan 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuosina 2018 ja 2019, mikä selittyy kapasiteetin lisäämistä koskevan päätöksen ja sen vaikutuksen välisellä viiveellä. Unionin tuotannonala kuitenkin supistui tutkimusajanjaksolla 10 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna.

| (109) | Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 11 prosenttia, koska unionin tuottajat eivät kyenneet lisäämään tuotantoa markkinoiden kasvua vastaavasti. Vuosina 2017–2019 käyttöaste laski 16 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia investointien vähenemisen ja tuotantolaitosten sulkemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(109)

Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 11 prosenttia, koska unionin tuottajat eivät kyenneet lisäämään tuotantoa markkinoiden kasvua vastaavasti. Vuosina 2017–2019 käyttöaste laski 16 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia investointien vähenemisen ja tuotantolaitosten sulkemisen vuoksi.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (110) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Indeksi | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Markkinaosuus | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Indeksi | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Lähde: Valituksen tekijä, otokseen valitut unionin tuottajat ja Eurostat |

(110)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

92

92

83

83

Markkinaosuus

44 %

41 %

36 %

32 %

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

83

83

73

73

Lähde: Valituksen tekijä, otokseen valitut unionin tuottajat ja Eurostat

Lähde:

| (111) | Unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä väheni tarkastelujaksolla merkittävästi eli 17 prosenttia. Unionin myyntimäärä pysyi samalla tasolla vuosina 2017–2018, mutta vuonna 2019 se laski 8 prosenttia ja edelleen 9 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(111)

Unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä väheni tarkastelujaksolla merkittävästi eli 17 prosenttia. Unionin myyntimäärä pysyi samalla tasolla vuosina 2017–2018, mutta vuonna 2019 se laski 8 prosenttia ja edelleen 9 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (112) | Yhdessä myynnin vähenemisen kanssa unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 27 prosenttia jatkuvan laskusuuntauksen aikana, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 44 prosentista 32 prosenttiin vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(112)

Yhdessä myynnin vähenemisen kanssa unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 27 prosenttia jatkuvan laskusuuntauksen aikana, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 44 prosentista 32 prosenttiin vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä.

4.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (113) | Kun otetaan huomioon markkinoiden laajentuminen ja unionin kulutuksen kasvu, edellä esitetyt luvut osoittavat, että unionin tuotannonalan tuotanto, myyntimäärä ja markkinaosuus laskivat merkittävästi. |
| --- | --- |

(113)

Kun otetaan huomioon markkinoiden laajentuminen ja unionin kulutuksen kasvu, edellä esitetyt luvut osoittavat, että unionin tuotannonalan tuotanto, myyntimäärä ja markkinaosuus laskivat merkittävästi.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (114) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Indeksi | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Tuottavuus (m3/työntekijä) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Indeksi | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Lähde: Valituksen tekijä ja otokseen valitut unionin tuottajat |

(114)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

6 039

5 960

5 325

5 308

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

88

88

88

88

Tuottavuus (m3/työntekijä)

3

163

169

165

160

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

102

102

98

98

Lähde: Valituksen tekijä ja otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (115) | Unionin tuotannonalan työllisyys laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Työllisyys pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2017–2018, vaikkakin myös tällä suhteellisen vakaalla ajanjaksolla työntekijöiden määrä väheni 79:llä. Työllisyys väheni edelleen merkittävästi vuonna 2019, eikä se kääntynyt kasvuun tutkimusajanjaksolla vaan väheni edelleen, mutta vähäisemmässä määrin. |
| --- | --- |

(115)

Unionin tuotannonalan työllisyys laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Työllisyys pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2017–2018, vaikkakin myös tällä suhteellisen vakaalla ajanjaksolla työntekijöiden määrä väheni 79:llä. Työllisyys väheni edelleen merkittävästi vuonna 2019, eikä se kääntynyt kasvuun tutkimusajanjaksolla vaan väheni edelleen, mutta vähäisemmässä määrin.

| (116) | Tuotannon ja työllisyyden vähenemisen vuoksi unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna vuodessa tuotettuina tonneina työntekijää kohti) pieneni 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 4 prosenttia vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se väheni seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(116)

Tuotannon ja työllisyyden vähenemisen vuoksi unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna vuodessa tuotettuina tonneina työntekijää kohti) pieneni 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 4 prosenttia vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se väheni seuraavina vuosina.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (117) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(117)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (118) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(118)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (119) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Indeksi | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Indeksi | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(119)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa/m3)

3

717

746

732

694

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

102

102

97

97

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/m3)

3

629

670

713

692

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

113

113

110

110

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (120) | Myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 717 eurosta 694 euroon kuutiometriltä eli 3 prosenttia. Vuonna 2018 hintataso nousi tilapäisesti hieman, 4 prosenttia, mutta nousu hidastui seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(120)

Myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla 717 eurosta 694 euroon kuutiometriltä eli 3 prosenttia. Vuonna 2018 hintataso nousi tilapäisesti hieman, 4 prosenttia, mutta nousu hidastui seuraavina vuosina.

| (121) | Samaan aikaan otokseen valittujen unionin tuottajien yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 10 prosenttia. Tuotantokustannuksiin vaikuttivat pääasiallisen raaka-aineen, koivuvaneritukkien, hintakehitys sekä vaikeudet saada täysi hyöty mittakaavaeduista myynnin ja tuotannon vähenemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(121)

Samaan aikaan otokseen valittujen unionin tuottajien yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 10 prosenttia. Tuotantokustannuksiin vaikuttivat pääasiallisen raaka-aineen, koivuvaneritukkien, hintakehitys sekä vaikeudet saada täysi hyöty mittakaavaeduista myynnin ja tuotannon vähenemisen vuoksi.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (122) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Indeksi | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(122)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

23 474

23 542

23 733

23 690

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

101

101

101

101

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (123) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujaksolla 1 prosenttia. |
| --- | --- |

(123)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujaksolla 1 prosenttia.

4.4.3.3   Varastot

Varastot

| (124) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Indeksi | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeksi | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(124)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Indeksi

Indeksi

100

100

141

141

116

116

122

122

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Indeksi

Indeksi

100

100

137

137

129

129

141

141

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (125) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia. Suurin 41 prosentin kasvu tapahtui vuosien 2017 ja 2018 välillä, ja varastot saavuttivat enimmäistasonsa vuonna 2018. Sen jälkeen unionin tuotannonala onnistui pienentämään varastoja 25 prosentilla vuonna 2019 mukauttamalla tuotantoaan, mutta varastot kasvoivat jälleen vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä 6 prosenttia unionin myynnin jatkuvan vähenemisen vuoksi. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta kasvoivat vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 3,1 prosentista 4,4 prosenttiin. |
| --- | --- |

(125)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia. Suurin 41 prosentin kasvu tapahtui vuosien 2017 ja 2018 välillä, ja varastot saavuttivat enimmäistasonsa vuonna 2018. Sen jälkeen unionin tuotannonala onnistui pienentämään varastoja 25 prosentilla vuonna 2019 mukauttamalla tuotantoaan, mutta varastot kasvoivat jälleen vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä 6 prosenttia unionin myynnin jatkuvan vähenemisen vuoksi. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta kasvoivat vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 3,1 prosentista 4,4 prosenttiin.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (126) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | –2,8 % |
| Indeksi | 100 | 76 | 2 | –28 |
| Kassavirta (euroa) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Indeksi | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investoinnit (euroa) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Indeksi | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Investointien tuotto | 20 % | 11 % | 0 % | –2 % |
| Indeksi | 100 | 55 | 2 | –10 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(126)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

–2,8 %

Indeksi

Indeksi

100

100

76

76

2

2

–28

–28

Kassavirta (euroa)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

91

91

86

86

Investoinnit (euroa)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Indeksi

Indeksi

100

100

87

87

78

78

99

99

Investointien tuotto

20 %

11 %

0 %

–2 %

Indeksi

Indeksi

100

100

55

55

2

2

–10

–10

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (127) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus romahti tarkastelujaksolla ja laski vuoden 2017 lähes 10 prosentista lähes -3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus romahti tarkastelujaksolla ja laski vuoden 2017 lähes 10 prosentista lähes -3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (128) | Kuten 4.4.3.1 jaksossa selostetaan, unionin tuottajien kustannukset kasvoivat huomattavasti enemmän kuin niiden hinnat. Polkumyynnillä Venäjältä tulevan tuonnin aiheuttaman alentamispaineen vuoksi (sekä määrien että alhaisten hintojen osalta) unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintoja samassa määrin kuin kustannukset nousivat. Venäjältä tulevan tuonnin määrä oli koko tarkastelujakson ajan suuri ja tasaisesti kasvava, ja sen hinnat olivat jatkuvasti alhaiset ja niiden suuntaus oli selvästi laskeva tarkastelujaksolla. Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, mikä rajoitti mahdollisuutta hinnankorotuksiin, jotka olisivat olleet odotettavissa raaka-ainekustannusten ja kysynnän kasvaessa. Tämä johti kannattavuuden heikkenemiseen ja laskuun siinä määrin, että unionin tuotannonalan toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Kuten 4.4.3.1 jaksossa selostetaan, unionin tuottajien kustannukset kasvoivat huomattavasti enemmän kuin niiden hinnat. Polkumyynnillä Venäjältä tulevan tuonnin aiheuttaman alentamispaineen vuoksi (sekä määrien että alhaisten hintojen osalta) unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintoja samassa määrin kuin kustannukset nousivat. Venäjältä tulevan tuonnin määrä oli koko tarkastelujakson ajan suuri ja tasaisesti kasvava, ja sen hinnat olivat jatkuvasti alhaiset ja niiden suuntaus oli selvästi laskeva tarkastelujaksolla. Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, mikä rajoitti mahdollisuutta hinnankorotuksiin, jotka olisivat olleet odotettavissa raaka-ainekustannusten ja kysynnän kasvaessa. Tämä johti kannattavuuden heikkenemiseen ja laskuun siinä määrin, että unionin tuotannonalan toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla.

| (129) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran suuntaus kehittyi negatiivisesti tutkimusajanjaksolla, ja vuotuinen lasku johti 14 prosentin laskuun vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. Voittojen väheneminen vaikutti kielteisesti pääoman saantiin. |
| --- | --- |

(129)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran suuntaus kehittyi negatiivisesti tutkimusajanjaksolla, ja vuotuinen lasku johti 14 prosentin laskuun vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. Voittojen väheneminen vaikutti kielteisesti pääoman saantiin.

| (130) | Vuotuiset investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 1 prosenttia ja vuosien 2018 ja 2019 välillä 22 prosenttia ja hädin tuskin palautuivat vuoden 2017 tasolle tutkimusajanjaksolla. Vaikka alkuperäiset vähenemiset selittyvät markkinoiden kehityksellä ja sen vaikutuksella myyntiin ja kannattavuuteen, hiljattaisella kasvulla tutkimusajanjaksolla pyrittiin säilyttämään olemassa oleva kapasiteetti ja korvaamaan tarvittavia tuotantoresursseja. |
| --- | --- |

(130)

Vuotuiset investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 1 prosenttia ja vuosien 2018 ja 2019 välillä 22 prosenttia ja hädin tuskin palautuivat vuoden 2017 tasolle tutkimusajanjaksolla. Vaikka alkuperäiset vähenemiset selittyvät markkinoiden kehityksellä ja sen vaikutuksella myyntiin ja kannattavuuteen, hiljattaisella kasvulla tutkimusajanjaksolla pyrittiin säilyttämään olemassa oleva kapasiteetti ja korvaamaan tarvittavia tuotantoresursseja.

| (131) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi negatiivisesti tarkastelujaksolla ja katosi kokonaan, laskien vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 12 prosentista –2 prosenttiin. Tämä negatiivinen kehitys osoittaa, että vaikka investointeja tehtiin edelleen kilpailukyvyn säilyttämiseksi, investointien tuotto laski merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi negatiivisesti tarkastelujaksolla ja katosi kokonaan, laskien vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 12 prosentista –2 prosenttiin. Tämä negatiivinen kehitys osoittaa, että vaikka investointeja tehtiin edelleen kilpailukyvyn säilyttämiseksi, investointien tuotto laski merkittävästi tarkastelujaksolla.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (132) | Kun unionin kulutus kasvoi merkittävästi (+ 14 prosenttia), tuonti Venäjältä kasvoi tarkastelujaksolla vieläkin voimakkaammin (+ 37 prosenttia) hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tämän ansiosta venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät saavuttamaan 56 prosentin markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla (nousu 46 prosentista vuonna 2017). |
| --- | --- |

(132)

Kun unionin kulutus kasvoi merkittävästi (+ 14 prosenttia), tuonti Venäjältä kasvoi tarkastelujaksolla vieläkin voimakkaammin (+ 37 prosenttia) hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tämän ansiosta venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät saavuttamaan 56 prosentin markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla (nousu 46 prosentista vuonna 2017).

| (133) | Näissä olosuhteissa unionin tuotannonalaa estettiin hyötymästä kasvavista markkinoista, minkä lisäksi sen taloudellinen tilanne heikkeni, kuten osoittavat kaikki keskeiset makroindikaattorit, joiden suuntaus oli negatiivinen: tuotanto (-14 prosenttia), EU:n myynti (-17 prosenttia) ja sen markkinaosuuden merkittävä supistuminen (44 prosentista 32 prosenttiin) tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(133)

Näissä olosuhteissa unionin tuotannonalaa estettiin hyötymästä kasvavista markkinoista, minkä lisäksi sen taloudellinen tilanne heikkeni, kuten osoittavat kaikki keskeiset makroindikaattorit, joiden suuntaus oli negatiivinen: tuotanto (-14 prosenttia), EU:n myynti (-17 prosenttia) ja sen markkinaosuuden merkittävä supistuminen (44 prosentista 32 prosenttiin) tarkastelujaksolla.

| (134) | Vastauksena Venäjän alhaisten hintojen aiheuttamiin paineisiin unionin tuotannonala yritti vähentää kustannuksia ja mukautti työllisyyttä (-12 prosenttia). Koska Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti kuitenkin paineita määrän kasvun ja alhaisten hintojen vuoksi, EU:n myynti laski jyrkästi ja varastot kasvoivat nopeasti (+ 22 prosenttia) tarkastelujaksolla ja saavuttivat enimmäistasonsa (+ 41 prosenttia) vuonna 2018. |
| --- | --- |

(134)

Vastauksena Venäjän alhaisten hintojen aiheuttamiin paineisiin unionin tuotannonala yritti vähentää kustannuksia ja mukautti työllisyyttä (-12 prosenttia). Koska Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti kuitenkin paineita määrän kasvun ja alhaisten hintojen vuoksi, EU:n myynti laski jyrkästi ja varastot kasvoivat nopeasti (+ 22 prosenttia) tarkastelujaksolla ja saavuttivat enimmäistasonsa (+ 41 prosenttia) vuonna 2018.

| (135) | Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla merkittävästi (+ 10 prosenttia), lähinnä raaka-ainehintojen voimakkaan nousun vuoksi. |
| --- | --- |

(135)

Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla merkittävästi (+ 10 prosenttia), lähinnä raaka-ainehintojen voimakkaan nousun vuoksi.

| (136) | Unionin tuotannonalan kustannukset kasvoivat enemmän kuin myyntihinnat, joten kannattavuus romahti tarkastelujaksolla terveestä tilanteesta (+ 10 prosenttia) vuonna 2017 kestämättömästi tappiolliseen tilanteeseen (-3 prosenttia) tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(136)

Unionin tuotannonalan kustannukset kasvoivat enemmän kuin myyntihinnat, joten kannattavuus romahti tarkastelujaksolla terveestä tilanteesta (+ 10 prosenttia) vuonna 2017 kestämättömästi tappiolliseen tilanteeseen (-3 prosenttia) tutkimusajanjaksolla.

| (137) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitoiminta, kulutus, epäedullinen kilpailuasema pääasiallisen raaka-aineen saannissa, itse aiheutettu vahinko, lakot Suomessa, covid-19-epidemian vaikutukset ja tuotteiden vertailukelpoisuus.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (138) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen osui ajallisesti yhteen Venäjältä tulevan tuonnin määrän ja osuuden merkittävän kasvun kanssa; tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja joka tapauksessa painoivat hintoja alaspäin. Tältä osin tuontimäärien ja -hintojen kehitys, joka käy ilmi taulukoista 2 ja 3, painoi unionin tuotannonalan hintatasoa ja muodosti syy-yhteyden niiden välille. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen osui ajallisesti yhteen Venäjältä tulevan tuonnin määrän ja osuuden merkittävän kasvun kanssa; tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja joka tapauksessa painoivat hintoja alaspäin. Tältä osin tuontimäärien ja -hintojen kehitys, joka käy ilmi taulukoista 2 ja 3, painoi unionin tuotannonalan hintatasoa ja muodosti syy-yhteyden niiden välille.

| (139) | Tuonti Venäjältä kasvoi 37 prosenttia tarkastelujaksolla eli noin 870 050 kuutiometristä vuonna 2017, jolloin sen markkinaosuus oli 46 prosenttia, 1 192 712 kuutiometriin tutkimusajanjaksolla, jolloin sen markkinaosuus kasvoi 56 prosenttiin. Tämä kasvava tuonti tapahtui unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla koko tarkastelujakson ajan ja joka tapauksessa hinnoilla, jotka johtivat hinnankorotusten estymiseen, koska unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan tuotantokustannusten nousun mukaisesti. |
| --- | --- |

(139)

Tuonti Venäjältä kasvoi 37 prosenttia tarkastelujaksolla eli noin 870 050 kuutiometristä vuonna 2017, jolloin sen markkinaosuus oli 46 prosenttia, 1 192 712 kuutiometriin tutkimusajanjaksolla, jolloin sen markkinaosuus kasvoi 56 prosenttiin. Tämä kasvava tuonti tapahtui unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla koko tarkastelujakson ajan ja joka tapauksessa hinnoilla, jotka johtivat hinnankorotusten estymiseen, koska unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan tuotantokustannusten nousun mukaisesti.

| (140) | Tällä oli voimakas kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan tutkimusajanjaksolla. Tilanteessa, jossa kustannukset ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine kasvoivat, unionin tuotannonala ei kyennyt asettamaan hintoja kestävälle tasolle, mikä johti erittäin voimakkaaseen kannattavuuden laskuun 10 prosentista tappiolliseksi (-3 prosenttia) ja siitä seuranneeseen taloudellisten indikaattorien heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(140)

Tällä oli voimakas kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan tutkimusajanjaksolla. Tilanteessa, jossa kustannukset ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine kasvoivat, unionin tuotannonala ei kyennyt asettamaan hintoja kestävälle tasolle, mikä johti erittäin voimakkaaseen kannattavuuden laskuun 10 prosentista tappiolliseksi (-3 prosenttia) ja siitä seuranneeseen taloudellisten indikaattorien heikkenemiseen.

| (141) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle hinnan ja määrän osalta. |
| --- | --- |

(141)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle hinnan ja määrän osalta.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.3.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (142) | Kolmansista maista tulevan tuonnin määrän määrittämiseksi komissio sovelsi samaa 4.3.1 jaksossa selitettyä suhdetta (Taric/CN), joka havaittiin vireillepanon jälkeen koko CN-koodin tuontimäärien ja Taric-koodin mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin välillä. Ainoat kolmannet maat, jotka toivat merkittäviä määriä unioniin, olivat Valko-Venäjä ja Ukraina. Valko-Venäjän osalta suhdeluku on 43 prosenttia. |
| --- | --- |

(142)

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrän määrittämiseksi komissio sovelsi samaa 4.3.1 jaksossa selitettyä suhdetta (Taric/CN), joka havaittiin vireillepanon jälkeen koko CN-koodin tuontimäärien ja Taric-koodin mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin välillä. Ainoat kolmannet maat, jotka toivat merkittäviä määriä unioniin, olivat Valko-Venäjä ja Ukraina. Valko-Venäjän osalta suhdeluku on 43 prosenttia.

| (143) | Ukrainan osalta komissio havaitsi raportoiduissa tilastoissa vääristyneitä tietoja lisäpaljousyksikön tasolla (tässä tapauksessa kuutiometri). Vertailun mahdollistamiseksi komissio päätti sen vuoksi muuntaa ilmoitetun painon (tonnia), joka on luotettavampi ja vakaampi tietojoukko, kuutiometreiksi. |
| --- | --- |

(143)

Ukrainan osalta komissio havaitsi raportoiduissa tilastoissa vääristyneitä tietoja lisäpaljousyksikön tasolla (tässä tapauksessa kuutiometri). Vertailun mahdollistamiseksi komissio päätti sen vuoksi muuntaa ilmoitetun painon (tonnia), joka on luotettavampi ja vakaampi tietojoukko, kuutiometreiksi.

| (144) | Muuntaakseen tonnit kuutiometreiksi komissio käytti muuntokerrointa eli Venäjän ja Valko-Venäjän tuonnin tilavuuden ja painon moodia Taric-tasolla vireillepanon jälkeen (moodi määritellään havaintoaineiston useimmin esiintyväksi arvoksi). Muuntokertoimeksi, jolla Ukrainasta tuodut tonnit muunnetaan kuutiometreiksi, määritettiin 0,69. |
| --- | --- |

(144)

Muuntaakseen tonnit kuutiometreiksi komissio käytti muuntokerrointa eli Venäjän ja Valko-Venäjän tuonnin tilavuuden ja painon moodia Taric-tasolla vireillepanon jälkeen (moodi määritellään havaintoaineiston useimmin esiintyväksi arvoksi). Muuntokertoimeksi, jolla Ukrainasta tuodut tonnit muunnetaan kuutiometreiksi, määritettiin 0,69.

| (145) | Komissio määritti tuontihinnat (euroa/tonni) CN-tasolla, kuten edellä 4.3.3 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(145)

Komissio määritti tuontihinnat (euroa/tonni) CN-tasolla, kuten edellä 4.3.3 jaksossa selitetään.

| (146) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Tilavuus (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Indeksi | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Markkinaosuus | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Indeksi | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Valko-Venäjä | Tilavuus (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Indeksi | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Markkinaosuus | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Indeksi | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Muut kolmannet maat (12) | Tilavuus (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Indeksi | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Markkinaosuus | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Indeksi | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Venäjää lukuun ottamatta | Tilavuus (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Indeksi | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Markkinaosuus | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Indeksi | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Lähde: Eurostat |

(146)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Ukraina

Tilavuus (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Indeksi

Indeksi

100

100

123

123

128

128

130

130

Markkinaosuus

4 %

5 %

5 %

5 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

651

725

641

616

Indeksi

Indeksi

100

100

111

111

98

98

95

95

Valko-Venäjä

Tilavuus (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Indeksi

Indeksi

100

100

138

138

93

93

114

114

Markkinaosuus

4 %

6 %

4 %

4 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

403

481

387

363

Indeksi

Indeksi

100

100

119

119

96

96

90

90

Muut kolmannet maat (12)

12

Tilavuus (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Indeksi

Indeksi

100

100

185

185

326

326

307

307

Markkinaosuus

1 %

2 %

3 %

3 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

566

576

565

561

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

100

100

99

99

Kaikki kolmannet maat yhteensä Venäjää lukuun ottamatta

Tilavuus (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Indeksi

Indeksi

100

100

136

136

133

133

141

141

Markkinaosuus

10 %

12 %

12 %

12 %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

537

574

535

520

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

100

100

97

97

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (147) | Venäjään verrattuna Valko-Venäjän ja Ukrainan läsnäolo unionin markkinoilla on vähäistä. Tarkastelujakson aikana niiden markkinaosuudet (4 ja 5 prosenttia) pysyivät vakaina lähes ilman mitään vaihtelua. Kaikki muut kolmannet maat kasvattivat markkinaosuuttaan hieman, 1 prosentista 3 prosenttiin, mikä on edelleen hyvin vähäinen osuus. Kaikista muista kolmansista maista kuin Venäjältä tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi 2 prosenttia vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se pysyi vakaasti 12 prosentin tasolla. |
| --- | --- |

(147)

Venäjään verrattuna Valko-Venäjän ja Ukrainan läsnäolo unionin markkinoilla on vähäistä. Tarkastelujakson aikana niiden markkinaosuudet (4 ja 5 prosenttia) pysyivät vakaina lähes ilman mitään vaihtelua. Kaikki muut kolmannet maat kasvattivat markkinaosuuttaan hieman, 1 prosentista 3 prosenttiin, mikä on edelleen hyvin vähäinen osuus. Kaikista muista kolmansista maista kuin Venäjältä tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi 2 prosenttia vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se pysyi vakaasti 12 prosentin tasolla.

| (148) | Tarkastelujakson aikana Ukraina myi hiukan korkeammilla ja Valko-Venäjä alemmilla hinnoilla kuin Venäjä. Valko-Venäjän alhaisemmat hinnat selittyvät sen puutteellisella teknologialla, joka mahdollistaa vain tietynlaisen edullisemman ja laadultaan huonomman tuotteen valmistamisen markkinoille. Toisin kuin Valko-Venäjältä, Venäjältä tuleva tuonti on laadukkaampaa koivuvaneria, minkä vuoksi keskimääräiset hinnat ovat korkeammat. |
| --- | --- |

(148)

Tarkastelujakson aikana Ukraina myi hiukan korkeammilla ja Valko-Venäjä alemmilla hinnoilla kuin Venäjä. Valko-Venäjän alhaisemmat hinnat selittyvät sen puutteellisella teknologialla, joka mahdollistaa vain tietynlaisen edullisemman ja laadultaan huonomman tuotteen valmistamisen markkinoille. Toisin kuin Valko-Venäjältä, Venäjältä tuleva tuonti on laadukkaampaa koivuvaneria, minkä vuoksi keskimääräiset hinnat ovat korkeammat.

| (149) | Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että muista maista tulevan tuonnin vaikutus ei voinut heikentää syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(149)

Tämän perusteella komissio päätteli alustavasti, että muista maista tulevan tuonnin vaikutus ei voinut heikentää syy-yhteyttä Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

5.3.2   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (150) | Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Indeksi | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Indeksi | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(150)

Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

95

95

104

104

Keskimääräinen hinta (euroa/m3)

3

689

755

752

705

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

109

109

102

102

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

| (151) | Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Vuosina 2017–2019 vienti väheni 5 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Vuosina 2017–2018 keskimääräiset hinnat nousivat 10 prosenttia mutta laskivat seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(151)

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Vuosina 2017–2019 vienti väheni 5 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Vuosina 2017–2018 keskimääräiset hinnat nousivat 10 prosenttia mutta laskivat seuraavina vuosina.

| (152) | Kun otetaan huomioon sekä vientimäärän että keskimääräisten hintojen positiivinen kehitys tarkastelujaksolla, komissio päätteli alustavasti, että vientitoiminnan vaikutus ei voinut pahentaa unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. |
| --- | --- |

(152)

Kun otetaan huomioon sekä vientimäärän että keskimääräisten hintojen positiivinen kehitys tarkastelujaksolla, komissio päätteli alustavasti, että vientitoiminnan vaikutus ei voinut pahentaa unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa.

5.3.3   Epäedullinen kilpailuasema pääasiallisen raaka-aineen saannissa

Epäedullinen kilpailuasema pääasiallisen raaka-aineen saannissa

| (153) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala kärsii tärkeimmän raaka-aineen eli koivuvaneritukkien heikosta saatavuudesta verrattuna Venäjään. Tämä raaka-aineiden heikko saatavuus olisi syynä alhaisempiin tuotantomääriin ja kustannusten nousuun ja näin ollen vahingon syy. |
| --- | --- |

(153)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala kärsii tärkeimmän raaka-aineen eli koivuvaneritukkien heikosta saatavuudesta verrattuna Venäjään. Tämä raaka-aineiden heikko saatavuus olisi syynä alhaisempiin tuotantomääriin ja kustannusten nousuun ja näin ollen vahingon syy.

| (154) | Pääasiallisen raaka-aineen, koivuvaneritukkien, saatavuus ei ole vahingon syy, koska unionin tuottajilla on riittävästi mahdollisuuksia saada koivutukkeja. Varastojen kasvu osoittaa, että ongelma ei liity tuotantoon vaan sen kaupaksi saamiseen. Tämän vuoksi tuotannon väheneminen tarkastelujaksolla ei selity puun saatavuudella. |
| --- | --- |

(154)

Pääasiallisen raaka-aineen, koivuvaneritukkien, saatavuus ei ole vahingon syy, koska unionin tuottajilla on riittävästi mahdollisuuksia saada koivutukkeja. Varastojen kasvu osoittaa, että ongelma ei liity tuotantoon vaan sen kaupaksi saamiseen. Tämän vuoksi tuotannon väheneminen tarkastelujaksolla ei selity puun saatavuudella.

| (155) | Väitetyn kustannushaitan osalta tutkimuksessa todettiin, että tärkeä unionin tuotannonalan tuotantokustannusten nousuun vaikuttanut tekijä on koivuvaneritukkien hinta. Raaka-ainekustannukset ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kokonaiskasvuun eivät kuitenkaan heikennä syy-yhteyttä. Tämä voidaan havaita erityisesti siitä, että vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat, mikä ei kuitenkaan johtanut kannattavuuden paranemiseen. |
| --- | --- |

(155)

Väitetyn kustannushaitan osalta tutkimuksessa todettiin, että tärkeä unionin tuotannonalan tuotantokustannusten nousuun vaikuttanut tekijä on koivuvaneritukkien hinta. Raaka-ainekustannukset ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kokonaiskasvuun eivät kuitenkaan heikennä syy-yhteyttä. Tämä voidaan havaita erityisesti siitä, että vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat, mikä ei kuitenkaan johtanut kannattavuuden paranemiseen.

5.3.4   Itse aiheutettu vahinko

Itse aiheutettu vahinko

| (156) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala teki perusteettomia investointeja kapasiteetin lisäämiseksi, vaikka myynti oli vähenemässä, ja että tämä oli vahingon aiheuttaja. |
| --- | --- |

(156)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala teki perusteettomia investointeja kapasiteetin lisäämiseksi, vaikka myynti oli vähenemässä, ja että tämä oli vahingon aiheuttaja.

| (157) | Unionin tuotantokapasiteetti kuitenkin väheni kaiken kaikkiaan 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuosina 2018 ja 2019, mutta tarkasteltaessa koko tarkastelujaksoa unionin tuotannonala supistui. Väite, jonka mukaan kapasiteetin lisäämiseksi tehdyt investoinnit aiheuttivat vahinkoa, on näin ollen perusteeton. |
| --- | --- |

(157)

Unionin tuotantokapasiteetti kuitenkin väheni kaiken kaikkiaan 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuosina 2018 ja 2019, mutta tarkasteltaessa koko tarkastelujaksoa unionin tuotannonala supistui. Väite, jonka mukaan kapasiteetin lisäämiseksi tehdyt investoinnit aiheuttivat vahinkoa, on näin ollen perusteeton.

5.3.5   Lakot Suomessa

Lakot Suomessa

| (158) | Jotkin osapuolet väittivät, että useat lakot suomalaisissa tehtaissa joulukuussa 2019 ja vuoden 2020 alussa olisivat syynä tuotannon vähenemiseen. |
| --- | --- |

(158)

Jotkin osapuolet väittivät, että useat lakot suomalaisissa tehtaissa joulukuussa 2019 ja vuoden 2020 alussa olisivat syynä tuotannon vähenemiseen.

| (159) | Komissio päätteli alustavasti, että tehtaiden lakot Suomessa eivät heikennä syy-yhteyttä, koska niiden vaikutus oli rajallinen sekä maantieteellisesti (Suomi) että ajallisesti (joulukuun 2019 ja tammikuun 2020 välinen aika). |
| --- | --- |

(159)

Komissio päätteli alustavasti, että tehtaiden lakot Suomessa eivät heikennä syy-yhteyttä, koska niiden vaikutus oli rajallinen sekä maantieteellisesti (Suomi) että ajallisesti (joulukuun 2019 ja tammikuun 2020 välinen aika).

5.3.6   Covid-19-epidemian vaikutukset

Covid-19-epidemian vaikutukset

| (160) | Jotkin osapuolet väittivät, että komission olisi tarkasteltava vuoden 2019 loppua ja vuoden 2020 ensimmäistä puoliskoa koskevia tietoja erityisen huolellisesti, jotta voidaan erottaa covid-19-epidemian vaikutukset talouteen väitetyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(160)

Jotkin osapuolet väittivät, että komission olisi tarkasteltava vuoden 2019 loppua ja vuoden 2020 ensimmäistä puoliskoa koskevia tietoja erityisen huolellisesti, jotta voidaan erottaa covid-19-epidemian vaikutukset talouteen väitetyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista.

| (161) | Tutkimuksissa kävi ilmi, että koivuvanerin kysyntä pysyi suhteellisen vakaana vuoden 2020 toisella neljänneksellä. Myöskään toimitusketjussa ei ollut merkittäviä häiriöitä, ja vientimyynti jatkui myös tällä kaudella. Näin ollen komissio päätteli, että covid-19-epidemian vaikutukset eivät heikennä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(161)

Tutkimuksissa kävi ilmi, että koivuvanerin kysyntä pysyi suhteellisen vakaana vuoden 2020 toisella neljänneksellä. Myöskään toimitusketjussa ei ollut merkittäviä häiriöitä, ja vientimyynti jatkui myös tällä kaudella. Näin ollen komissio päätteli, että covid-19-epidemian vaikutukset eivät heikennä syy-yhteyttä.

5.3.7   Tuotteiden vertailukelpoisuus

Tuotteiden vertailukelpoisuus

| (162) | Jotkin osapuolet väittivät, että Venäjän tuotannonalan tuottama koivuvaneri ei kilpaile EU:n tuotannonalan tuottaman vanerin kanssa, koska ne väittivät sen tuottavan eri laatuja eri segmenteille, minkä vuoksi Venäjältä tuleva tuonti ei ole vahingon syy. |
| --- | --- |

(162)

Jotkin osapuolet väittivät, että Venäjän tuotannonalan tuottama koivuvaneri ei kilpaile EU:n tuotannonalan tuottaman vanerin kanssa, koska ne väittivät sen tuottavan eri laatuja eri segmenteille, minkä vuoksi Venäjältä tuleva tuonti ei ole vahingon syy.

| (163) | Unionin tuotannonalan myymien eri tuotelajien ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymien tuotelajien vertailu osoittaa kuitenkin, että tuotelajit muistuttavat läheisesti toisiaan ja ovat melko usein jopa identtisiä ja niiden keskinäinen vaihdettavuus on huomattava. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että sekä unionin tuotannonala että venäläiset tuottajat toimittavat tuotetta tärkeimmille koivunvaneria käyttäville sektoreille. Kuten 2 jaksossa selostetaan, tutkimuksessa kävi joka tapauksessa ilmi, että unionin tuotannonalan ja venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myymät tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Väitettä ei siis pidetä perusteltuna. |
| --- | --- |

(163)

Unionin tuotannonalan myymien eri tuotelajien ja venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien myymien tuotelajien vertailu osoittaa kuitenkin, että tuotelajit muistuttavat läheisesti toisiaan ja ovat melko usein jopa identtisiä ja niiden keskinäinen vaihdettavuus on huomattava. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että sekä unionin tuotannonala että venäläiset tuottajat toimittavat tuotetta tärkeimmille koivunvaneria käyttäville sektoreille. Kuten 2 jaksossa selostetaan, tutkimuksessa kävi joka tapauksessa ilmi, että unionin tuotannonalan ja venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan myymät tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Väitettä ei siis pidetä perusteltuna.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (164) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä on syy-yhteys. Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävän kasvun vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt asettamaan hintoja kestävälle tasolle, mikä heikensi merkittävästi sen taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(164)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä on syy-yhteys. Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävän kasvun vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt asettamaan hintoja kestävälle tasolle, mikä heikensi merkittävästi sen taloudellista tilannetta.

| (165) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(165)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (166) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä.

6.   TOIMENPITEIDEN TASO

| (167) | Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. |
| --- | --- |

(167)

Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1   Vahinkomarginaali

Vahinkomarginaali

| (168) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(168)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

| (169) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti tavoitevoiton määrittämisessä huomioon seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(169)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti tavoitevoiton määrittämisessä huomioon seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

| (170) | Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattoi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio otti huomioon otokseen valittujen unionin tuottajien voitot ennen kuin Venäjältä tuleva epäterve tuonti kiihtyi ja alkoi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen voittomarginaali määritettiin 9,7 prosentiksi, joka vastaa unionin tuotannonalan vuonna 2017 saavuttamaa voittoa. |
| --- | --- |

(170)

Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattoi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio otti huomioon otokseen valittujen unionin tuottajien voitot ennen kuin Venäjältä tuleva epäterve tuonti kiihtyi ja alkoi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen voittomarginaali määritettiin 9,7 prosentiksi, joka vastaa unionin tuotannonalan vuonna 2017 saavuttamaa voittoa.

| (171) | Jotkin unionin tuottajat väittivät, että niiden investointien, tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin taso tarkastelujaksolla olisi ollut korkeampi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. |
| --- | --- |

(171)

Jotkin unionin tuottajat väittivät, että niiden investointien, tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin taso tarkastelujaksolla olisi ollut korkeampi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa.

| (172) | Komissio tarkasteli tätä väitettä mutta totesi, että liikevaihdon vähenemisestä huolimatta investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin kahtena edellisenä vuonna ja hyvin lähellä investointien tasoa vuonna 2017, jolloin unionin tuotannonalan keskimääräinen voitto oli 9,7 prosenttia. Tämän perusteella ja ottaen myös huomioon, että investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen sekä innovointiin ovat investointisuunnitelmiin perustuvia ennusteita, komissio ei alustavasti hyväksynyt näitä väitteitä. |
| --- | --- |

(172)

Komissio tarkasteli tätä väitettä mutta totesi, että liikevaihdon vähenemisestä huolimatta investointien taso oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin kahtena edellisenä vuonna ja hyvin lähellä investointien tasoa vuonna 2017, jolloin unionin tuotannonalan keskimääräinen voitto oli 9,7 prosenttia. Tämän perusteella ja ottaen myös huomioon, että investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen sekä innovointiin ovat investointisuunnitelmiin perustuvia ennusteita, komissio ei alustavasti hyväksynyt näitä väitteitä.

| (173) | Tämän perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on 766,33 euroa kuutiometriltä, mikä saadaan soveltamalla edellä mainittua 9,7 prosentin voittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(173)

Tämän perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on 766,33 euroa kuutiometriltä, mikä saadaan soveltamalla edellä mainittua 9,7 prosentin voittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla.

| (174) | Perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti komissio arvioi viimeisessä vaiheessa unionin tuotannonalalle 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana koituvat kustannukset, jotka johtuvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILO:n yleissopimuksista. Etätarkastettujen kyselyvastausten ja joidenkin otokseen valittujen unionin tuottajien toimittaman näytön perusteella komissio määritti kuutiometriä kohti 6,68 euron lisäkustannukset, joista se vähensi tällaisten yleissopimusten noudattamisesta tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset kustannukset eli 5,28 euroa mittayksikköä kohti, minkä tuloksena saatiin 1,40 euroa kuutiometriltä. Tämä ero lisättiin vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. |
| --- | --- |

(174)

Perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti komissio arvioi viimeisessä vaiheessa unionin tuotannonalalle 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana koituvat kustannukset, jotka johtuvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILO:n yleissopimuksista. Etätarkastettujen kyselyvastausten ja joidenkin otokseen valittujen unionin tuottajien toimittaman näytön perusteella komissio määritti kuutiometriä kohti 6,68 euron lisäkustannukset, joista se vähensi tällaisten yleissopimusten noudattamisesta tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset kustannukset eli 5,28 euroa mittayksikköä kohti, minkä tuloksena saatiin 1,40 euroa kuutiometriltä. Tämä ero lisättiin vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.

| (175) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaksi hinnaksi 767,73 euroa kuutiometriltä soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain. |
| --- | --- |

(175)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaksi hinnaksi 767,73 euroa kuutiometriltä soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain.

| (176) | Sen jälkeen komissio määritti viitehinnan alittavuuden marginaalin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(176)

Sen jälkeen komissio määritti viitehinnan alittavuuden marginaalin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (177) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali.







  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) | Vahinkomarginaali (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveza-konserni | 15,9 | 30,9 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 | 43,8 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 | 54,0 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 15,7 | 38,1 |
| Kaikki muut yritykset | 15,9 | 54,0 |

(177)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali.

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Vahinkomarginaali (%)

Sveza-konserni

15,9

30,9

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0

43,8

Zheshartsky LРK LLC

15,3

54,0

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

15,7

38,1

Kaikki muut yritykset

15,9

54,0

7.   UNIONIN ETU

| (178) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko selkeästi pääteltävissä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi vahingollisen polkumyynnin toteamisesta huolimatta tässä tapauksessa unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(178)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko selkeästi pääteltävissä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi vahingollisen polkumyynnin toteamisesta huolimatta tässä tapauksessa unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (179) | Unionin tuotannonala koostuu noin 15 yrityksestä. Ne sijaitsevat maantieteellisesti pääasiassa lähellä koivumetsäalueita Koillis-Euroopassa (Suomi, Baltian maat ja Puola) ja työllistävät suoraan yli 5 000 henkilöä. Suurin osa unionin tuottajista tuki valitusta, kaksi ilmaisi neutraalin kannan eikä yksikään vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(179)

Unionin tuotannonala koostuu noin 15 yrityksestä. Ne sijaitsevat maantieteellisesti pääasiassa lähellä koivumetsäalueita Koillis-Euroopassa (Suomi, Baltian maat ja Puola) ja työllistävät suoraan yli 5 000 henkilöä. Suurin osa unionin tuottajista tuki valitusta, kaksi ilmaisi neutraalin kannan eikä yksikään vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.

| (180) | Nykyinen kannattavuus ei ole kestävällä tasolla. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada takaisin osa menetetystä markkinaosuudesta ja asettaa hinnat tasolle, joka kattaa vähintään kustannukset. |
| --- | --- |

(180)

Nykyinen kannattavuus ei ole kestävällä tasolla. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada takaisin osa menetetystä markkinaosuudesta ja asettaa hinnat tasolle, joka kattaa vähintään kustannukset.

| (181) | Toimenpiteiden puuttumisella olisi todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, koska hintapaine kasvaisi ja myynti vähenisi edelleen, mikä johtaisi suurempiin tappioihin ja todennäköisesti tuotantolaitosten sulkemiseen ja irtisanomisiin. |
| --- | --- |

(181)

Toimenpiteiden puuttumisella olisi todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, koska hintapaine kasvaisi ja myynti vähenisi edelleen, mikä johtaisi suurempiin tappioihin ja todennäköisesti tuotantolaitosten sulkemiseen ja irtisanomisiin.

| (182) | Sen vuoksi komissio päätteli, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto on unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(182)

Sen vuoksi komissio päätteli, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto on unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

| (183) | Komissiolle ilmoittautui 29 tuojaa, joilta saatiin useita huomautuksia. Kuten 1.6.2 jaksossa mainitaan, komissio valitsi otokseen kolme tuojaa, jotka toimittivat vastauksia kyselyyn. |
| --- | --- |

(183)

Komissiolle ilmoittautui 29 tuojaa, joilta saatiin useita huomautuksia. Kuten 1.6.2 jaksossa mainitaan, komissio valitsi otokseen kolme tuojaa, jotka toimittivat vastauksia kyselyyn.

| (184) | Useat tuojat väittivät, että polkumyyntitullien käyttöönotto lisäisi niiden ja niiden asiakkaiden materiaalikustannuksia. Näitä lisäkustannuksia olisi vaikea kattaa, ja ne uhkaisivat siten niiden kannattavuutta ja kilpailukykyä. Esitettiin myös väitteitä siitä, että unionin tuotannonalalla ei ole kapasiteettia vastata unionin kysyntään, jonka arvioidaan olevan noin 2,1 miljoonaa kuutiometriä, minkä vuoksi väitettiin, että toimenpiteet aiheuttaisivat pulan markkinoilla. Lisäksi esitettiin väitteitä, joiden mukaan unionin tuottajilla ei ollut kiinnostusta toimittaa tuotetta pienille yrityksille tai ne kieltäytyivät toimittamasta tiettyjä materiaaleja. |
| --- | --- |

(184)

Useat tuojat väittivät, että polkumyyntitullien käyttöönotto lisäisi niiden ja niiden asiakkaiden materiaalikustannuksia. Näitä lisäkustannuksia olisi vaikea kattaa, ja ne uhkaisivat siten niiden kannattavuutta ja kilpailukykyä. Esitettiin myös väitteitä siitä, että unionin tuotannonalalla ei ole kapasiteettia vastata unionin kysyntään, jonka arvioidaan olevan noin 2,1 miljoonaa kuutiometriä, minkä vuoksi väitettiin, että toimenpiteet aiheuttaisivat pulan markkinoilla. Lisäksi esitettiin väitteitä, joiden mukaan unionin tuottajilla ei ollut kiinnostusta toimittaa tuotetta pienille yrityksille tai ne kieltäytyivät toimittamasta tiettyjä materiaaleja.

| (185) | Tuojiin kohdistuvien taloudellisten seurausten osalta tutkimuksessa todettiin, että otokseen valittujen tuojien painotettu voitto on 4,7 prosenttia ja että koivuvanerin osuus niiden tuotevalikoimassa vaihtelee. Lisäksi vaikka tuojien jakaman venäläisen vanerin osuus saattaa pienentyä, jos toimenpiteet otetaan käyttöön, toimenpiteiden tason ei odoteta johtavan Venäjältä tulevan tuonnin loppumiseen kokonaan. Koska myös naapurimaissa, kuten Ukrainassa ja Valko-Venäjällä, on vaihtoehtoisia hankintalähteitä, toimenpiteiden vaikutuksen tuojien kannattavuuteen ja kilpailukykyyn odotetaan olevan vähäinen. Käyttäjien etua käsitellään 7.3 jaksossa. |
| --- | --- |

(185)

Tuojiin kohdistuvien taloudellisten seurausten osalta tutkimuksessa todettiin, että otokseen valittujen tuojien painotettu voitto on 4,7 prosenttia ja että koivuvanerin osuus niiden tuotevalikoimassa vaihtelee. Lisäksi vaikka tuojien jakaman venäläisen vanerin osuus saattaa pienentyä, jos toimenpiteet otetaan käyttöön, toimenpiteiden tason ei odoteta johtavan Venäjältä tulevan tuonnin loppumiseen kokonaan. Koska myös naapurimaissa, kuten Ukrainassa ja Valko-Venäjällä, on vaihtoehtoisia hankintalähteitä, toimenpiteiden vaikutuksen tuojien kannattavuuteen ja kilpailukykyyn odotetaan olevan vähäinen. Käyttäjien etua käsitellään 7.3 jaksossa.

| (186) | Toimitusriskiä ajatellen toimenpiteiden taso ei todennäköisesti pysäytä Venäjältä tapahtuvaa tuontia vaan mahdollistaa koivuvanerin hankinnan Venäjältä oikeudenmukaisin hinnoin. Koivunvaneria voidaan myös edelleen tuoda muista kolmansista maista, kuten Ukrainasta ja Valko-Venäjältä. |
| --- | --- |

(186)

Toimitusriskiä ajatellen toimenpiteiden taso ei todennäköisesti pysäytä Venäjältä tapahtuvaa tuontia vaan mahdollistaa koivuvanerin hankinnan Venäjältä oikeudenmukaisin hinnoin. Koivunvaneria voidaan myös edelleen tuoda muista kolmansista maista, kuten Ukrainasta ja Valko-Venäjältä.

| (187) | Pienten määrien toimittamisesta kuluttajille tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonala on kehittänyt laajan, etuyhteydessä olevien ja etuyhteydettömien vähittäismyyjien verkoston, jonka avulla unionin tuotannonala voi tavoittaa pienet asiakkaat, joilla ei ole kapasiteettia ostaa kokonaisia kontteja. Lisäksi kuten edellä mainittiin, kaikki kuluttajat voivat edelleen hankkia tuotetta venäläisiltä tuottajilta. |
| --- | --- |

(187)

Pienten määrien toimittamisesta kuluttajille tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonala on kehittänyt laajan, etuyhteydessä olevien ja etuyhteydettömien vähittäismyyjien verkoston, jonka avulla unionin tuotannonala voi tavoittaa pienet asiakkaat, joilla ei ole kapasiteettia ostaa kokonaisia kontteja. Lisäksi kuten edellä mainittiin, kaikki kuluttajat voivat edelleen hankkia tuotetta venäläisiltä tuottajilta.

| (188) | Tutkimuksessa todettiin myös, että unionin tuotannonalalla on tarvittavat laitteet ja kapasiteetti mukautua asiakkaiden tiettyihin tuotevaatimuksiin, joten se pystyy tuottamaan kaikkia haluttuja tuotelajeja. |
| --- | --- |

(188)

Tutkimuksessa todettiin myös, että unionin tuotannonalalla on tarvittavat laitteet ja kapasiteetti mukautua asiakkaiden tiettyihin tuotevaatimuksiin, joten se pystyy tuottamaan kaikkia haluttuja tuotelajeja.

| (189) | Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyyntitoimenpiteet määritetyllä tasolla saattavat vaikuttaa kielteisesti joihinkin etuyhteydettömiin tuojiin. Tällaisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla yleisesti merkittävä, ja se riippuu suuresti tuojien liiketoimintamallista, niiden hankintalähteiden monimuotoisuudesta ja siitä, missä määrin kohonneet kustannukset siirretään niiden asiakkaille. |
| --- | --- |

(189)

Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyyntitoimenpiteet määritetyllä tasolla saattavat vaikuttaa kielteisesti joihinkin etuyhteydettömiin tuojiin. Tällaisen vaikutuksen ei kuitenkaan pitäisi olla yleisesti merkittävä, ja se riippuu suuresti tuojien liiketoimintamallista, niiden hankintalähteiden monimuotoisuudesta ja siitä, missä määrin kohonneet kustannukset siirretään niiden asiakkaille.

| (190) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen etuyhteydettömiin tuojiin kokonaisuudessaan odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin. |
| --- | --- |

(190)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen etuyhteydettömiin tuojiin kokonaisuudessaan odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin.

7.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (191) | Käyttäjiä ilmoittautui 13. Yhdeksän käyttäjää toimitti huomautuksia ja/tai kyselyvastauksia. |
| --- | --- |

(191)

Käyttäjiä ilmoittautui 13. Yhdeksän käyttäjää toimitti huomautuksia ja/tai kyselyvastauksia.

| (192) | Komissio on aloittanut puutteita koskevan menettelyn useimpien kyselyvastauksen toimittaneiden käyttäjien kanssa, koska saatavilla ei ole versioita, joihin asianomaiset osapuolet voisivat tutustua. Avoimen version kyselyvastauksista oli toimittanut tässä vaiheessa ainoastaan yksi vastaaja, Emiliana Imballaggi SpA, joka ostaa koivuvaneria pakkaustoimintaa varten. |
| --- | --- |

(192)

Komissio on aloittanut puutteita koskevan menettelyn useimpien kyselyvastauksen toimittaneiden käyttäjien kanssa, koska saatavilla ei ole versioita, joihin asianomaiset osapuolet voisivat tutustua. Avoimen version kyselyvastauksista oli toimittanut tässä vaiheessa ainoastaan yksi vastaaja, Emiliana Imballaggi SpA, joka ostaa koivuvaneria pakkaustoimintaa varten.

| (193) | Esitettiin väitteitä, joiden mukaan polkumyyntitullien käyttöönotto lisäisi käyttäjille aiheutuvia kustannuksia, joita olisi vaikea siirtää asiakkaille, mikä uhkaisi niiden kannattavuutta ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(193)

Esitettiin väitteitä, joiden mukaan polkumyyntitullien käyttöönotto lisäisi käyttäjille aiheutuvia kustannuksia, joita olisi vaikea siirtää asiakkaille, mikä uhkaisi niiden kannattavuutta ja kilpailukykyä.

| (194) | Koivuvaneria käytetään erilaisilla aloilla. Toimenpiteiden käyttöönotolla on todennäköisesti erilainen vaikutus eri käyttäjiin riippuen koivuvanerin kustannusten osuudesta alan kokonaiskustannuksista ja mahdollisuudesta siirtää kustannukset edelleen loppupään kuluttajille. Yksityiskohtaisia tietoja käyttäjiltä sekä avoimen version toimitti vain yksi yritys, joka käyttää vaneria pakkausalalla. Lisäksi valituksen tekijä toimitti riippumattoman selvityksen, jossa analysoitiin toimenpiteiden odotettuja vaikutuksia käyttäjiin hypoteettisen 20–30 prosentin tullin mukaan. |
| --- | --- |

(194)

Koivuvaneria käytetään erilaisilla aloilla. Toimenpiteiden käyttöönotolla on todennäköisesti erilainen vaikutus eri käyttäjiin riippuen koivuvanerin kustannusten osuudesta alan kokonaiskustannuksista ja mahdollisuudesta siirtää kustannukset edelleen loppupään kuluttajille. Yksityiskohtaisia tietoja käyttäjiltä sekä avoimen version toimitti vain yksi yritys, joka käyttää vaneria pakkausalalla. Lisäksi valituksen tekijä toimitti riippumattoman selvityksen, jossa analysoitiin toimenpiteiden odotettuja vaikutuksia käyttäjiin hypoteettisen 20–30 prosentin tullin mukaan.

| (195) | Koivuvanerin tärkeimmät käyttöalat EU:ssa ovat kulutuksen mukaan rakennusala (39 %), liikenne (27 %), huonekaluala (10 %) ja pakkausala (8 %). Käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutuksen arvioitiin alustavasti olevan vähäinen tai lähes olematon niiden alojen osalta, jotka kuluttavat suurimman osan koivuvanerista. Alat, joilla tulleilla voi olla suurin vaikutus, ovat pakkausala ja parkettien valmistus. Näilläkin aloilla toimenpiteiden vaikutus on kuitenkin vähäinen. Pakkausalalla vaikutus kustannusrakenteeseen on arviolta noin 2–4 prosenttia, jonka voidaan odottaa siirtyvän asiakkaille. Parketti- ja lattiamateriaalialalla koivuvanerille on erilaisia korvikkeita, kuten muut puulajit ja vaihtoehtoiset materiaalit, mikä on toinen syy siihen, miksi koivuvanerin mahdollisesti hieman korkeampien kustannusten vaikutuksen odotetaan jäävän vähäiseksi. |
| --- | --- |

(195)

Koivuvanerin tärkeimmät käyttöalat EU:ssa ovat kulutuksen mukaan rakennusala (39 %), liikenne (27 %), huonekaluala (10 %) ja pakkausala (8 %). Käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutuksen arvioitiin alustavasti olevan vähäinen tai lähes olematon niiden alojen osalta, jotka kuluttavat suurimman osan koivuvanerista. Alat, joilla tulleilla voi olla suurin vaikutus, ovat pakkausala ja parkettien valmistus. Näilläkin aloilla toimenpiteiden vaikutus on kuitenkin vähäinen. Pakkausalalla vaikutus kustannusrakenteeseen on arviolta noin 2–4 prosenttia, jonka voidaan odottaa siirtyvän asiakkaille. Parketti- ja lattiamateriaalialalla koivuvanerille on erilaisia korvikkeita, kuten muut puulajit ja vaihtoehtoiset materiaalit, mikä on toinen syy siihen, miksi koivuvanerin mahdollisesti hieman korkeampien kustannusten vaikutuksen odotetaan jäävän vähäiseksi.

| (196) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen käyttäjiin odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin. |
| --- | --- |

(196)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen käyttäjiin odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin.

7.4   Tavarantoimittajien etu

Tavarantoimittajien etu

| (197) | Kolme tavarantoimittajaa ilmoittautui asianomaisiksi osapuoliksi. |
| --- | --- |

(197)

Kolme tavarantoimittajaa ilmoittautui asianomaisiksi osapuoliksi.

| (198) | Kaikki kolme yritystä toimittavat koivuvanerin tuotannossa käytettäviä koneita, puunjalostuslaitteita tai materiaaleja venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille. Yritykset väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi Venäjältä tulevan tuonnin vähenemistä, mikä johtaisi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien laiteinvestointien vähenemiseen ja vaikuttaisi näin ollen kielteisesti niiden liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(198)

Kaikki kolme yritystä toimittavat koivuvanerin tuotannossa käytettäviä koneita, puunjalostuslaitteita tai materiaaleja venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille. Yritykset väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi Venäjältä tulevan tuonnin vähenemistä, mikä johtaisi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien laiteinvestointien vähenemiseen ja vaikuttaisi näin ollen kielteisesti niiden liiketoimintaan.

| (199) | Komissio odottaa, että Venäjän laiteinvestointeihin ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia, koska toimenpiteiden tason ei odoteta pysäyttävän tuontia Venäjältä. Toisaalta toimenpiteet todennäköisesti mahdollistavat sen, että unionin tuotannonala tekee laiteinvestointeja, mikä vaikuttaa myönteisesti puunjalostuslaitteiden toimittajiin unionissa. |
| --- | --- |

(199)

Komissio odottaa, että Venäjän laiteinvestointeihin ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia, koska toimenpiteiden tason ei odoteta pysäyttävän tuontia Venäjältä. Toisaalta toimenpiteet todennäköisesti mahdollistavat sen, että unionin tuotannonala tekee laiteinvestointeja, mikä vaikuttaa myönteisesti puunjalostuslaitteiden toimittajiin unionissa.

| (200) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen tavarantoimittajiin kokonaisuudessaan odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin. |
| --- | --- |

(200)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi alustavasti, että toimenpiteiden mahdollisen kielteisen vaikutuksen tavarantoimittajiin kokonaisuudessaan odotetaan olevan vähäinen eikä se ole suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuottajiin.

7.5   Muut asianomaiset osapuolet: muut puuvanerin tuottajat, ympäristönäkökohdat ja covid-19

Muut asianomaiset osapuolet: muut puuvanerin tuottajat, ympäristönäkökohdat ja covid-19

| (201) | Kolme kansallista järjestöä (Ranskasta, Italiasta ja Espanjasta), jotka edustavat poppelista, männystä ja muista puulajeista valmistettavan vanerin tuottajia, ilmoittautui asianomaisiksi osapuoliksi. Ne väittivät, että vaikka tarkasteltavana oleva tuote ja niiden tuotteet ovat eri tuotteita, tietynasteista korvaamista saattaa tapahtua. Ne väittivät, että vaikka koivuvanerin hinnat olivat perinteisesti korkeammat, Venäjältä tulevan koivuvanerin polkumyyntihinnat houkuttivat kysyntää, joka perinteisesti kohdistui muihin puulajeihin, kuten poppeliin, mäntyyn ja gaboniin, ja uhkasivat muiden puulajien tuotannonalojen vakiintunutta arvoketjua. Sen vuoksi ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(201)

Kolme kansallista järjestöä (Ranskasta, Italiasta ja Espanjasta), jotka edustavat poppelista, männystä ja muista puulajeista valmistettavan vanerin tuottajia, ilmoittautui asianomaisiksi osapuoliksi. Ne väittivät, että vaikka tarkasteltavana oleva tuote ja niiden tuotteet ovat eri tuotteita, tietynasteista korvaamista saattaa tapahtua. Ne väittivät, että vaikka koivuvanerin hinnat olivat perinteisesti korkeammat, Venäjältä tulevan koivuvanerin polkumyyntihinnat houkuttivat kysyntää, joka perinteisesti kohdistui muihin puulajeihin, kuten poppeliin, mäntyyn ja gaboniin, ja uhkasivat muiden puulajien tuotannonalojen vakiintunutta arvoketjua. Sen vuoksi ne kannattavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (202) | Useat osapuolet väittivät, että tullien käyttöönotto saattaisi aiheuttaa hiilivuotoa, koska venäläinen koivuvaneri korvattaisiin kiinalaisella poppelivanerilla tai muista kauempana Euroopasta sijaitsevista maista tulevalla vanerilla, mikä lisäisi liikenteen päästöjä ja riskiä siitä, että korvaavat tuotteet eivät ole yhtä ympäristökestäviä kuin venäläiset koivuvanerit. Komissio huomautti, että sen tason, jolla toimenpiteet aiotaan ottaa käyttöön, ei odoteta pysäyttävän tuontia Venäjältä. Ei myöskään ole osoitettu, että jos Venäjältä tuleva tuonti korvattaisiin toisesta kolmannesta maasta tulevalla tuonnilla, se tapahtuisi Kiinasta tai että muiden puulajien tuotanto olisi vähemmän kestävää kuin venäläisen koivun tuotanto. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(202)

Useat osapuolet väittivät, että tullien käyttöönotto saattaisi aiheuttaa hiilivuotoa, koska venäläinen koivuvaneri korvattaisiin kiinalaisella poppelivanerilla tai muista kauempana Euroopasta sijaitsevista maista tulevalla vanerilla, mikä lisäisi liikenteen päästöjä ja riskiä siitä, että korvaavat tuotteet eivät ole yhtä ympäristökestäviä kuin venäläiset koivuvanerit. Komissio huomautti, että sen tason, jolla toimenpiteet aiotaan ottaa käyttöön, ei odoteta pysäyttävän tuontia Venäjältä. Ei myöskään ole osoitettu, että jos Venäjältä tuleva tuonti korvattaisiin toisesta kolmannesta maasta tulevalla tuonnilla, se tapahtuisi Kiinasta tai että muiden puulajien tuotanto olisi vähemmän kestävää kuin venäläisen koivun tuotanto. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (203) | Osapuolet ovat väittäneet, että tullit pahentaisivat covid-19-pandemian vaikutusta käyttäjiin. Kuten edellä on selitetty, toimenpiteiden odotetaan kuitenkin vaikuttavan vain vähän koivunvanerin pääasiallisiin käyttöaloihin. Komissiolla ei myöskään ole tässä vaiheessa käytettävissään näyttöä pandemian vaikutuksista eri käyttäjäaloihin tai siitä, että se vaikuttaisi tuottajiin eri tavalla kuin käyttäjiin. Tällaisen näytön puuttuessa covid-19-pandemiaa pidetään neutraalina tekijänä arvioitaessa unionin etua. |
| --- | --- |

(203)

Osapuolet ovat väittäneet, että tullit pahentaisivat covid-19-pandemian vaikutusta käyttäjiin. Kuten edellä on selitetty, toimenpiteiden odotetaan kuitenkin vaikuttavan vain vähän koivunvanerin pääasiallisiin käyttöaloihin. Komissiolla ei myöskään ole tässä vaiheessa käytettävissään näyttöä pandemian vaikutuksista eri käyttäjäaloihin tai siitä, että se vaikuttaisi tuottajiin eri tavalla kuin käyttäjiin. Tällaisen näytön puuttuessa covid-19-pandemiaa pidetään neutraalina tekijänä arvioitaessa unionin etua.

7.6   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (204) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa. |
| --- | --- |

(204)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa.

8.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (205) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(205)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

| (206) | Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi viitehinnan alittavuuden marginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä asetettiin polkumyyntimarginaaleista ja viitehinnan alittavuuden marginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(206)

Venäjältä peräisin olevan koivuvanerin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi viitehinnan alittavuuden marginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä asetettiin polkumyyntimarginaaleista ja viitehinnan alittavuuden marginaaleista alemman suuruisiksi.

| (207) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- |
| Sveza-konserni | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 15,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 15,9 % |

(207)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Sveza-konserni

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

15,7 %

Kaikki muut yritykset

15,9 %

| (208) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(208)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (209) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(209)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (210) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(210)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Yritysten, joille on vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (211) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(211)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

9.   ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

| (212) | Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(212)

Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta.

| (213) | Laskelmien tarkkuudesta esitettiin huomautuksia. UPG esitti päteviä huomautuksia, jotka otettiin huomioon. Sen sijaan Sveza Groupin ja Syktyvkar Plywood Mill Ltd:n huomautukset eivät vaikuttaneet laskelmien tarkkuuteen. Venäjän viranomaiset esittivät huomautuksia väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan esittämättä kuitenkaan mitään täsmällisiä tietoja laskelmien tarkkuuden suhteen. |
| --- | --- |

(213)

Laskelmien tarkkuudesta esitettiin huomautuksia. UPG esitti päteviä huomautuksia, jotka otettiin huomioon. Sen sijaan Sveza Groupin ja Syktyvkar Plywood Mill Ltd:n huomautukset eivät vaikuttaneet laskelmien tarkkuuteen. Venäjän viranomaiset esittivät huomautuksia väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan esittämättä kuitenkaan mitään täsmällisiä tietoja laskelmien tarkkuuden suhteen.

10.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (214) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(214)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (215) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(215)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Venäjältä peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodiin ex 4412 33 00 (Taric-koodi 4412330010) kuuluvaa, yksinomaan enintään 6 mm:n paksuisista puuviiluista koostuvaa vaneria, jonka pintaviilut ovat alanimikkeessä 4412 33 määriteltyä puuta ja ainakin yksi pintaviilu on koivupuuta, myös pinnoitettuna.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Sveza Group, joka koostuu seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta: JSC ”SVEZA Manturovo”; JSC ”SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC ”SVEZA Ust-Izhora”; JSC ”SVEZA Uralskiy”; JSC ”SVEZA Kostroma”; JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha” | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 15,7 % | |
| Kaikki muut yritykset | 15,9 % | C999 |

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Sveza Group, joka koostuu seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta: JSC ”SVEZA Manturovo”; JSC ”SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC ”SVEZA Ust-Izhora”; JSC ”SVEZA Uralskiy”; JSC ”SVEZA Kostroma”; JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha”

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

15,7 %

Kaikki muut yritykset

15,9 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn koivuvanerin, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Venäjällä. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

2.   Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, on pyydettävä sitä 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja tutkii tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL C 342, 14.10.2020, s. 2.

2

(3)  
  EUVL C 428, 11.12.2020, s. 27.

3

(4)  Tron-asiakirjat t20.006971 ja t20.006972, molemmat päivätty 2 päivänä marraskuuta 2020.

4

(5)  Asianomaiset kyselylomakkeet sekä käyttäjille tarkoitettu kyselylomake asetettiin saataville vireillepanopäivänä osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Tron-asiakirja t21.000594.

7

(8)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 25.6.2015, PT Musim Mas, T-26/12, 50 kohta, vahvistettu unionin tuomioistuimen ratkaisulla valitukseen asiassa C-468/15 P, 26.10.2016, 43–44 kohta.

8

(9)  Eurostatin tiedot mukautettuna jaksossa 4.3.1 selitetyn menetelmän mukaisesti.

9

(10)  Taric-koodi: 4412330010

10

(11)  CN-koodi: 4412 33 00

11

(12)  Tutkimuksen vireillepanon jälkeen koko CN-koodin tuontimäärien ja Taric-koodiin perustuvan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin suhteeksi (Taric/CN) muiden kolmansien maiden osalta vahvistettiin 3 prosenttia.

12

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat vientiä harjoittavat tuottajat

| Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| JSC Bryansk Plywood Mill | C665 |
| JSC Krasnyi Yakor | C666 |
| LLC Fanernyiy Zavod | C667 |
| LCC UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Vlast Truda Plywood Plant JSC | C672 |
| LLC Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Nimi

Taric-lisäkoodi

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

JSC Bryansk Plywood Mill

C665

JSC Krasnyi Yakor

C666

LLC Fanernyiy Zavod

C667

LCC UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Vlast Truda Plywood Plant JSC

C672

LLC Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/77

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/941,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021,

erityisestä menettelystä työajoneuvoiksi sertifioitujen mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen tunnistamiseksi ja korjausten tekemiseksi valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan tunnistaa sellaiset raskaat hyötyajoneuvot, jotka on sertifioitu työajoneuvoiksi mutta joita ei ole rekisteröity työajoneuvoina, on aiheellista käyttää tietoja, jotka valmistajat ja jäsenvaltiot ovat raportoineet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan tunnistaa sellaiset raskaat hyötyajoneuvot, jotka on sertifioitu työajoneuvoiksi mutta joita ei ole rekisteröity työajoneuvoina, on aiheellista käyttää tietoja, jotka valmistajat ja jäsenvaltiot ovat raportoineet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (2) mukaisesti.

| (2) | Jotta voidaan ratkaista eroavuudet asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoiduissa sertifiointeja ja rekisteröintejä koskevissa tiedoissa, jäsenvaltioille ja valmistajille olisi annettava mahdollisuus esittää huomioita ja tarvittaessa antaa uusia tietoja aiemmin raportoitujen tietojen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voidaan ratkaista eroavuudet asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoiduissa sertifiointeja ja rekisteröintejä koskevissa tiedoissa, jäsenvaltioille ja valmistajille olisi annettava mahdollisuus esittää huomioita ja tarvittaessa antaa uusia tietoja aiemmin raportoitujen tietojen korjaamiseksi.

| (3) | On tarpeen, että valmistajien vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin sovellettavat korjaukset, jotka aiheutuvat työajoneuvoiksi sertifioiduista mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröidyistä raskaista hyötyajoneuvoista, ovat oikeasuhteisia ja varoittavia, jotta voidaan kannustaa tietojen asianmukaiseen ja huolelliseen käsittelyyn ja välttää kyseisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen virheellinen kohdentaminen joko tahallisuudesta tai huolimattomuudesta johtuen. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen, että valmistajien vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin sovellettavat korjaukset, jotka aiheutuvat työajoneuvoiksi sertifioiduista mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröidyistä raskaista hyötyajoneuvoista, ovat oikeasuhteisia ja varoittavia, jotta voidaan kannustaa tietojen asianmukaiseen ja huolelliseen käsittelyyn ja välttää kyseisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen virheellinen kohdentaminen joko tahallisuudesta tai huolimattomuudesta johtuen.

| (4) | Jos komissio katsoo, että ajoneuvo olisi pitänyt rekisteröidä työajoneuvona, sen olisi korjattava jäsenvaltioiden raportoimat tiedot ja pidettävä ajoneuvoa työajoneuvona asetuksen (EU) 2019/1242 2 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Jos komissio katsoo, että ajoneuvo olisi pitänyt rekisteröidä työajoneuvona, sen olisi korjattava jäsenvaltioiden raportoimat tiedot ja pidettävä ajoneuvoa työajoneuvona asetuksen (EU) 2019/1242 2 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi.

| (5) | Näin ollen laskettaessa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä väärin luokiteltujen raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt määritellään työajoneuvoja koskevien käyttöprofiilien perusteella, jolloin ne ovat suuremmat kuin tavaroiden toimittamiseen käytettäviä ajoneuvoja koskevien käyttöprofiilien perusteella määritellyt hiilidioksidipäästöt ja siten valmistajan kannalta vähemmän suotuisat kuin siinä tapauksessa, että ajoneuvot olisi alun perin sertifioitu asianmukaisesti tavaroiden toimittamiseen käytettäviksi ajoneuvoiksi. |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen laskettaessa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä väärin luokiteltujen raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt määritellään työajoneuvoja koskevien käyttöprofiilien perusteella, jolloin ne ovat suuremmat kuin tavaroiden toimittamiseen käytettäviä ajoneuvoja koskevien käyttöprofiilien perusteella määritellyt hiilidioksidipäästöt ja siten valmistajan kannalta vähemmän suotuisat kuin siinä tapauksessa, että ajoneuvot olisi alun perin sertifioitu asianmukaisesti tavaroiden toimittamiseen käytettäviksi ajoneuvoiksi.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Työajoneuvoiksi sertifioitujen mutta muina kuin työajoneuvoina rekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen tunnistaminen

1.   Komissio laatii valmistajan asetuksen (EU) 2018/956 5 artiklan mukaisesti raportoimien tietojen perusteella luettelon raskaista hyötyajoneuvoista, jotka on sertifioitu asetuksen (EU) 2019/1242 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuiksi työajoneuvoiksi mutta joita ei ole rekisteröity työajoneuvoina jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/956 4 artiklan mukaisesti raportoimien tietojen perusteella.

2.   Komissio toimittaa asetuksen (EU) 2018/956 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille ja valmistajan asetuksen (EU) 2018/956 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimeämille yhteyspisteille 1 kohdassa tarkoitetun luettelon asiaankuuluvat osat.

3.   Valmistajat ja toimivaltaiset viranomaiset voivat kuukauden kuluessa 2 kohdan mukaisen luettelon vastaanottamisesta toimittaa komissiolle tarkennuksia asetuksen (EU) 2018/956 4 ja 5 artiklan mukaisesti ilmoitettujen tietojen oikeellisuudesta.

4.   Komissio arvioi 1 kohdassa tarkoitetun raskaiden hyötyajoneuvojen luettelon 3 kohdan mukaisesti toimitettujen tarkennusten, osapuolten esittämien näkemysten ja mahdollisten lisätutkimusten perusteella sen jälkeen, kun se on vastaanottanut tarkennukset tai kun 3 kohdassa säädetty kuukauden määräaika on päättynyt.

5.   Jos komissio katsoo 4 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, että 1 kohdan mukaisesti tunnistetut raskaat hyötyajoneuvot on asianmukaisesti rekisteröity muiksi kuin työajoneuvoiksi, se tekee korjauksia valmistajan vuosittaisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin 2 artiklan mukaisesti kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi.

6.   Komissio voi kyseisten ajoneuvojen teknisten ominaisuuksien perusteella korvata alkuperäisen raportin perusteella annetun työajoneuvon sertifioinnin sertifioimalla saman raskaan hyötyajoneuvon komission asetuksen (EU) 2017/2400 (3) liitteessä I olevassa taulukossa 1 esitettyyn ajoneuvoryhmään 4, 5, 9 tai 10, jonka valmistaja määrittelee uudelleen ajoneuvon teknisten ominaisuuksien mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa komissio ei tee korjauksia valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin 2 artiklan mukaisesti kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi, mutta ajoneuvot otetaan huomioon määritettäessä valmistajan hiilidioksidipäästöjä asetuksen (EU) 2019/1242 säännösten mukaisesti, erityisesti silloin, kun valmistaja on toteuttanut toimenpiteet, joita voidaan kohtuudella odottaa ajoneuvon ilmoittamiseksi asianmukaisesti työajoneuvoksi ilmoituksen tekohetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella.

7.   Jos komissio katsoo 4 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, että 1 kohdan mukaisesti tunnistetut raskaat hyötyajoneuvot olisi pitänyt rekisteröidä työajoneuvoiksi, se korjaa jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/956 4 artiklan mukaisesti raportoimat tiedot ja ilmoittaa tietojen korjaamisesta jäsenvaltiolle, jossa kyseiset raskaat hyötyajoneuvot on rekisteröity.

2 artikla

Keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen korjaaminen

Jos 1 artiklan 5 kohdan säännöksiä vastaavia raskaita hyötyajoneuvoja tunnistetaan, valmistajan vuotuiset keskimääräiset hiilidioksidipäästöt korjataan seuraavasti:

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

jossa

avgCO2sg
  on asetuksen (EU) 2019/1242 liitteessä I olevassa 2.2 kohdassa määritellyt valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt;

avgCO2sg

Vsg
  on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä lukuun ottamatta työajoneuvoja asetuksen (EU) 2019/1242 4 artiklan a alakohdan mukaisesti

Vsg

sg

Σv on kaikkia ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvia valmistajan uusia raskaita hyötyajoneuvoja edustava summa 1 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti

v

sg

CO2Vv
  on työajoneuvon v kaikkien käyttöprofiilien, kuormitusten ja polttoainetyyppien eri yhdistelmien osalta asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoitujen hiilidioksidipäästöjen keskiarvo (g/tkm);

CO2Vv

v

Vocsg
  on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen summa 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Vocsg

sg

Valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt avgCO2sg
  korvataan valmistajan korjatuilla keskimääräisillä hiilidioksidipäästöillä (avgCO2sg)corr
  asetuksen (EU) 2019/1242 soveltamiseksi.

avgCO2sg

(avgCO2sg

corr

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/956, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurannasta ja raportoinnista (EUVL L 173, 9.7.2018, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) 2017/2400, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen osalta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 muuttamisesta (EUVL L 349, 29.12.2017, s. 1).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 11.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 205/80

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/942,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2021,

neuvoston direktiivin 2006/112/EY soveltamista koskevista säännöistä niiden kolmansien maiden luettelon laatimisen osalta, joiden kanssa unioni on tehnyt soveltamisalaltaan neuvoston direktiiviä 2010/24/EU ja neuvoston asetusta (EU) N:o 904/2010 vastaavan keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 369 m artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinoiden toiminta, globalisaatio ja teknologian muutokset ovat johtaneet sähköisen kaupankäynnin räjähdysmäiseen kasvuun ja siten tavaroiden ja palvelujen etätoimituksiin jäsenvaltioissa joko toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneilta toimittajilta tai kolmansilta alueilta tai kolmansista maista. |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinoiden toiminta, globalisaatio ja teknologian muutokset ovat johtaneet sähköisen kaupankäynnin räjähdysmäiseen kasvuun ja siten tavaroiden ja palvelujen etätoimituksiin jäsenvaltioissa joko toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneilta toimittajilta tai kolmansilta alueilta tai kolmansista maista.

| (2) | Direktiiviä 2006/112/EY muutettiin direktiiveillä (EU) 2017/2455 (2) ja (EU) 2019/1995 (3). Tavoitteena oli tehdä arvonlisäverojärjestelmästä sähköiseen kaupankäyntiin soveltuva varmistamalla arvonlisäveron tosiasiallinen ja tehokas kantaminen siten, että voidaan minimoida sekä verovelvollisten että verohallintojen hallinnolliset rasitteet ja nykyaikaistaa arvonlisäveroa koskeva oikeudellinen kehys yritysten ja kuluttajien välisessä rajat ylittävässä sähköisessä kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviä 2006/112/EY muutettiin direktiiveillä (EU) 2017/2455 (2) ja (EU) 2019/1995 (3). Tavoitteena oli tehdä arvonlisäverojärjestelmästä sähköiseen kaupankäyntiin soveltuva varmistamalla arvonlisäveron tosiasiallinen ja tehokas kantaminen siten, että voidaan minimoida sekä verovelvollisten että verohallintojen hallinnolliset rasitteet ja nykyaikaistaa arvonlisäveroa koskeva oikeudellinen kehys yritysten ja kuluttajien välisessä rajat ylittävässä sähköisessä kaupankäynnissä.

| (3) | Direktiivin 369 m artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on sallittava, että kaikki verovelvolliset, jotka ovat sijoittautuneet sellaiseen kolmanteen maahan, jonka kanssa unioni on tehnyt soveltamisalaltaan neuvoston direktiiviä 2010/24/EU (4) ja neuvoston asetusta (EU) N:o 904/2010 (5) vastaavan keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen, voivat käyttää erityisjärjestelmää harjoittaessaan tavaroiden etämyyntiä kyseisestä kolmannesta maasta ilman, että niitä edustaa unioniin sijoittautunut välittäjä. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 369 m artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on sallittava, että kaikki verovelvolliset, jotka ovat sijoittautuneet sellaiseen kolmanteen maahan, jonka kanssa unioni on tehnyt soveltamisalaltaan neuvoston direktiiviä 2010/24/EU (4) ja neuvoston asetusta (EU) N:o 904/2010 (5) vastaavan keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen, voivat käyttää erityisjärjestelmää harjoittaessaan tavaroiden etämyyntiä kyseisestä kolmannesta maasta ilman, että niitä edustaa unioniin sijoittautunut välittäjä.

| (4) | Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus hallinnollisesta yhteistyöstä, petosten torjunnasta ja saatavien perinnästä arvonlisäverotuksen alalla (6) tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2018. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus hallinnollisesta yhteistyöstä, petosten torjunnasta ja saatavien perinnästä arvonlisäverotuksen alalla (6) tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2018.

| (5) | Kyseisellä sopimuksella on samanlainen soveltamisala kuin direktiivillä 2010/24/EU ja asetuksella (EU) N:o 904/2010, koska sopimuksella perustetaan yhteinen yhteistyöjärjestelmä erityisesti tietojenvaihdon osalta, jotta arvonlisäverolainsäädännön soveltamisesta vastaavat viranomaiset voivat avustaa toisiaan kyseisen lainsäädännön noudattamisen varmistamisessa ja arvonlisäverotulojen suojaamisessa. Lisäksi sopimuksesta on apua arvonlisäveron asianmukaisessa määräämisessä, arvonlisäveropetosten torjunnassa ja arvonlisäverosaatavien perinnässä. Sopimus sisältää hallinnollista yhteistyötä ja perintäapua koskevat säännöt ja menettelyt, jotka vastaavat direktiivissä 2010/24/EU ja asetuksessa (EU) N:o 904/2010 säädettyjä sääntöjä ja menettelyjä, ja siinä vahvistetaan toimivaltaisten viranomaisten keskinäistä avunantoa koskevat velvoitteet, jotka vastaavat direktiivin 2010/24/EU ja asetuksen (EU) N:o 904/2010 tasoa. |
| --- | --- |

(5)

Kyseisellä sopimuksella on samanlainen soveltamisala kuin direktiivillä 2010/24/EU ja asetuksella (EU) N:o 904/2010, koska sopimuksella perustetaan yhteinen yhteistyöjärjestelmä erityisesti tietojenvaihdon osalta, jotta arvonlisäverolainsäädännön soveltamisesta vastaavat viranomaiset voivat avustaa toisiaan kyseisen lainsäädännön noudattamisen varmistamisessa ja arvonlisäverotulojen suojaamisessa. Lisäksi sopimuksesta on apua arvonlisäveron asianmukaisessa määräämisessä, arvonlisäveropetosten torjunnassa ja arvonlisäverosaatavien perinnässä. Sopimus sisältää hallinnollista yhteistyötä ja perintäapua koskevat säännöt ja menettelyt, jotka vastaavat direktiivissä 2010/24/EU ja asetuksessa (EU) N:o 904/2010 säädettyjä sääntöjä ja menettelyjä, ja siinä vahvistetaan toimivaltaisten viranomaisten keskinäistä avunantoa koskevat velvoitteet, jotka vastaavat direktiivin 2010/24/EU ja asetuksen (EU) N:o 904/2010 tasoa.

| (6) | Sen vuoksi Norjan kuningaskunta olisi luetteloitava kolmanneksi maaksi, jonka kanssa unioni on tehnyt direktiivin 2006/112/EY 369 m artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi Norjan kuningaskunta olisi luetteloitava kolmanneksi maaksi, jonka kanssa unioni on tehnyt direktiivin 2006/112/EY 369 m artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen.

| (7) | Koska direktiivin 2006/112/EY asiaa koskevia aineellisia säännöksiä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021, tätä päätöstä olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

(7)

Koska direktiivin 2006/112/EY asiaa koskevia aineellisia säännöksiä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021, tätä päätöstä olisi sovellettava kyseisestä päivästä alkaen.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollisen yhteistyön pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollisen yhteistyön pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kolmas maa, jonka kanssa unioni on tehnyt keskinäistä avunantoa koskevan sopimuksen, jolla on samanlainen soveltamisala kuin direktiivillä 2010/24/EU ja asetuksella (EU) N:o 904/2010, on Norjan kuningaskunta.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/2455, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2006/112/EY ja direktiivin 2009/132/EY muuttamisesta palvelujen suorituksia ja tavaroiden etämyyntiä koskevien tiettyjen arvonlisäverovelvoitteiden osalta (EUVL L 348, 29.12.2017, s. 7).

2

(3)  Neuvoston direktiivi (EU) 2019/1995, annettu 21 päivänä marraskuuta 2019, direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tavaroiden etämyyntiä ja tiettyjä kotimaisia tavaroiden luovutuksia koskevien säännösten osalta (EUVL L 310, 2.12.2019, s. 1).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2010/24/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 904/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010, hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla (EUVL L 268, 12.10.2010, s. 1).

5

(6)  
  EUVL L 195, 1.8.2018, s. 3.

6

---