# Jurnalul Oficial L 183/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 183 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6425 mai 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 183

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6425 mai 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2021/822 al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1003/2013 și (UE) 2019/360 în ceea ce privește taxele anuale de supraveghere percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la registrele centrale de tranzacții pentru 2021 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 al Comisiei din 20 mai 2021 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/824 al Comisiei din 21 mai 2021 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 și (UE) nr. 820/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active terbutilazin (
  1
  ) | 35 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2021/825 a Consiliului din 20 mai 2021 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 | 40 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2021/822 al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1003/2013 și (UE) 2019/360 în ceea ce privește taxele anuale de supraveghere percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la registrele centrale de tranzacții pentru 2021 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/823 al Comisiei din 20 mai 2021 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/824 al Comisiei din 21 mai 2021 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 și (UE) nr. 820/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active terbutilazin (
  1
  )

1

35

DECIZII

*

Decizia (UE) 2021/825 a Consiliului din 20 mai 2021 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 25.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 183/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2021/822 AL COMISIEI

din 24 martie 2021

de modificare a Regulamentelor delegate (UE) nr. 1003/2013 și (UE) 2019/360 în ceea ce privește taxele anuale de supraveghere percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la registrele centrale de tranzacții pentru 2021

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 72 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare și transparența reutilizării și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (2), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Taxele plătite către ESMA de registrele centrale de tranzacții sunt calculate utilizând o metodologie stabilită în Regulamentele delegate (UE) nr. 1003/2013 (3) și (UE) 2019/360 (4) ale Comisiei. Perioada de referință pentru cifra de afaceri aplicabilă în regulamentele delegate respective este anul anterior anului în care sunt plătite veniturile. |
| --- | --- |

(1)

Taxele plătite către ESMA de registrele centrale de tranzacții sunt calculate utilizând o metodologie stabilită în Regulamentele delegate (UE) nr. 1003/2013 (3) și (UE) 2019/360 (4) ale Comisiei. Perioada de referință pentru cifra de afaceri aplicabilă în regulamentele delegate respective este anul anterior anului în care sunt plătite veniturile.

| (2) | La 1 februarie 2020, Regatul Unit s-a retras din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice. În conformitate cu perioada de tranziție prevăzută la articolul 126 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, dreptul Uniunii a încetat să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia de la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(2)

La 1 februarie 2020, Regatul Unit s-a retras din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice. În conformitate cu perioada de tranziție prevăzută la articolul 126 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, dreptul Uniunii a încetat să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia de la 31 decembrie 2020.

| (3) | Două registre centrale de tranzacții stabilite în Regatul Unit au transferat o parte din serviciile și activitățile lor în Uniune, pentru a putea continua să furnizeze servicii și activități contrapărților stabilite în Uniune. Acest lucru a modificat în mod semnificativ numărul de registre centrale de tranzacții active în Uniune. |
| --- | --- |

(3)

Două registre centrale de tranzacții stabilite în Regatul Unit au transferat o parte din serviciile și activitățile lor în Uniune, pentru a putea continua să furnizeze servicii și activități contrapărților stabilite în Uniune. Acest lucru a modificat în mod semnificativ numărul de registre centrale de tranzacții active în Uniune.

| (4) | Noile registre centrale de tranzacții din Uniune și-au început efectiv activitatea în Uniune în luna ianuarie 2021, nivelul activității lor în anul 2020 fiind aproape inexistent. Prin urmare, taxa lor anuală de supraveghere pentru 2021 ar fi neglijabilă, cu toate că este probabil ca activitățile lor să fie semnificative. Pentru a se asigura că plătesc o taxă proporțională cu cifra lor de afaceri reală din Uniune, ar trebui ca taxa lor anuală de supraveghere pentru 2021 să fie calculată pe baza cifrei lor de afaceri aplicabile în prima jumătate a anului 2021. |
| --- | --- |

(4)

Noile registre centrale de tranzacții din Uniune și-au început efectiv activitatea în Uniune în luna ianuarie 2021, nivelul activității lor în anul 2020 fiind aproape inexistent. Prin urmare, taxa lor anuală de supraveghere pentru 2021 ar fi neglijabilă, cu toate că este probabil ca activitățile lor să fie semnificative. Pentru a se asigura că plătesc o taxă proporțională cu cifra lor de afaceri reală din Uniune, ar trebui ca taxa lor anuală de supraveghere pentru 2021 să fie calculată pe baza cifrei lor de afaceri aplicabile în prima jumătate a anului 2021.

| (5) | Pentru a permite ESMA ca, în 2021, să perceapă taxe de la registrele centrale de tranzacții în mod proporționat, acoperindu-și în același timp toate costurile legate de supravegherea acestor registre, trebuie modificată perioada de referință pentru calcularea taxelor anuale plătite către ESMA de registrele centrale de tranzacții în anul 2021. Deoarece registrele centrale de tranzacții relevante sunt înregistrate la ESMA atât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012, cât și al Regulamentului (UE) 2015/2365, modificările respectivei perioade de referință ar trebui să fie efectuate în același timp. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a permite ESMA ca, în 2021, să perceapă taxe de la registrele centrale de tranzacții în mod proporționat, acoperindu-și în același timp toate costurile legate de supravegherea acestor registre, trebuie modificată perioada de referință pentru calcularea taxelor anuale plătite către ESMA de registrele centrale de tranzacții în anul 2021. Deoarece registrele centrale de tranzacții relevante sunt înregistrate la ESMA atât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012, cât și al Regulamentului (UE) 2015/2365, modificările respectivei perioade de referință ar trebui să fie efectuate în același timp.

| (6) | Prin urmare, Regulamentele delegate (UE) nr. 1003/2013 și (UE) 2019/360 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentele delegate (UE) nr. 1003/2013 și (UE) 2019/360 ar trebui modificate în consecință.

| (7) | Pentru a facilita imediat desfășurarea cu eficacitate și eficiență a activității de supraveghere și de asigurare a respectării normelor, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență, |
| --- | --- |

(7)

Pentru a facilita imediat desfășurarea cu eficacitate și eficiență a activității de supraveghere și de asigurare a respectării normelor, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului delegat (UE) nr. 1003/2013

Se introduce următorul articol 15a în Regulamentul delegat (UE) nr. 1003/2013:

„Articolul 15a

Taxa anuală de supraveghere pentru 2021 aplicabilă registrelor centrale de tranzacții care erau înregistrate la 31 decembrie 2020

(1)   Registrelor centrale de tranzacții deja înregistrate la ESMA la 31 decembrie 2020 li se aplică o taxă anuală de supraveghere pentru 2021 calculată în conformitate cu articolul 7. Cu toate acestea, în sensul articolului 7 alineatul (2) litera (c), cifra de afaceri aplicabilă a registrelor centrale de tranzacții se calculează în conformitate cu alineatul (2).

(2)   În sensul alineatului (1), cifra de afaceri aplicabilă a unui registru central de tranzacții este egală cu suma obținută prin adunarea unei treimi din fiecare dintre următoarele elemente:

| (a) | veniturile generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la instrumentele financiare derivate ale registrului central de tranzacții în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021, împărțite la veniturile totale generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la instrumentele financiare derivate ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021; |
| --- | --- |

(a)

veniturile generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la instrumentele financiare derivate ale registrului central de tranzacții în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021, împărțite la veniturile totale generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la instrumentele financiare derivate ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021;

| (b) | numărul de tranzacții raportate registrului central de tranzacții în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 împărțit la numărul total de tranzacții raportate tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021; |
| --- | --- |

(b)

numărul de tranzacții raportate registrului central de tranzacții în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 împărțit la numărul total de tranzacții raportate tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021;

| (c) | numărul de tranzacții înregistrate aflate în derulare la 30 iunie 2021 împărțit la numărul total de tranzacții înregistrate aflate în derulare la 30 iunie 2021 în toate registrele centrale de tranzacții înregistrate. |
| --- | --- |

(c)

numărul de tranzacții înregistrate aflate în derulare la 30 iunie 2021 împărțit la numărul total de tranzacții înregistrate aflate în derulare la 30 iunie 2021 în toate registrele centrale de tranzacții înregistrate.

(3)   Cuantumul taxei anuale de supraveghere menționate la alineatul (1) se reduce cu orice sumă deja plătită de registrul central de tranzacții în temeiul articolului 11 alineatul (1) înainte de 26 mai 2021.

În cazul în care suma deja plătită de un registru central de tranzacții în temeiul articolului 11 alineatul (1) înainte de 26 mai 2021 este mai mare decât taxa anuală de supraveghere calculată în conformitate cu alineatul (1), ESMA rambursează diferența registrului central de tranzacții.

(4)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1), taxa anuală de supraveghere pentru 2021 aplicabilă registrelor centrale de tranzacții menționată la alineatul (1) este scadentă la 31 octombrie 2021.

(5)   ESMA transmite factura pentru taxa anuală de supraveghere pentru 2021 registrelor centrale de tranzacții menționate la alineatul (1) cu cel puțin 30 de zile înainte de data plății.

(6)   Atunci când devin disponibile conturile auditate pentru 2021, registrele centrale de tranzacții menționate la alineatul (1) raportează ESMA indicatorii menționați la articolul 3 alineatul (1) pentru 2021.

Registrelor centrale de tranzacții li se percepe orice diferență între taxa anuală de supraveghere pentru 2021 plătită efectiv și taxa anuală de supraveghere care ar fi fost datorată pentru 2021 dacă la calcularea cifrei de afaceri aplicabile s-ar fi ținut cont de indicatorii raportați în temeiul primului paragraf.

ESMA trimite factura pentru orice plată suplimentară în temeiul celui de al doilea paragraf cu cel puțin 30 de zile înainte de termenul de plată respectiv.”

Articolul 2

Modificarea Regulamentului delegat (UE) 2019/360

Se introduce următorul articol 15a în Regulamentul delegat (UE) 2019/360:

„Articolul 15a

Taxa anuală de supraveghere pentru 2021 aplicabilă registrelor centrale de tranzacții care erau înregistrate la 31 decembrie 2020

(1)   Registrelor centrale de tranzacții deja înregistrate la ESMA la 31 decembrie 2020 li se aplică o taxă anuală de supraveghere pentru 2021 calculată în conformitate cu articolul 6. Cu toate acestea, în sensul articolului 6 alineatul (2) litera (b), cifra de afaceri aplicabilă registrelor centrale de tranzacții se calculează în conformitate cu alineatul (2).

(2)   În sensul alineatului (1), cifra de afaceri aplicabilă registrului central de tranzacții este suma dintre:

| — | veniturile generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la SFT în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021; și |
| --- | --- |

—

veniturile generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la SFT în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021; și

| — | veniturile aplicabile provenite din serviciile auxiliare ale registrului central de tranzacții în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) și (2), în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

veniturile aplicabile provenite din serviciile auxiliare ale registrului central de tranzacții în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) și (2), în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021,

împărțită la suma dintre:

| — | veniturile totale generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la SFT în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate; și |
| --- | --- |

—

veniturile totale generate de funcțiile de bază de colectare și păstrare la nivel central a evidențelor referitoare la SFT în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate; și

| — | veniturile aplicabile provenite din serviciile auxiliare în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) și (2) în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate. |
| --- | --- |

—

veniturile aplicabile provenite din serviciile auxiliare în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) și (2) în perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2021 ale tuturor registrelor centrale de tranzacții înregistrate.

(3)   Cuantumul taxei anuale de supraveghere menționate la alineatul (1) se reduce cu orice sumă deja plătită de registrul central de tranzacții în temeiul articolului 10 alineatul (1) înainte de 26 mai 2021.

În cazul în care suma deja plătită de un registru central de tranzacții în temeiul articolului 10 alineatul (1) înainte de 26 mai 2021 este mai mare decât taxa anuală de supraveghere calculată în conformitate cu alineatul (1), ESMA îi rambursează diferența registrului central de tranzacții.

(4)   Prin derogare de la articolul 10 alineatul (1), taxa anuală de supraveghere pentru 2021 aplicabilă registrelor centrale de tranzacții menționată la alineatul (1) este scadentă la 31 octombrie 2021.

(5)   ESMA transmite factura pentru taxa anuală de supraveghere pentru 2021 registrelor centrale de tranzacții menționate la alineatul (1) cu cel puțin 30 de zile înainte de data plății.

(6)   Atunci când devin disponibile conturile auditate pentru 2021, registrele centrale de tranzacții menționate la alineatul (1) raportează ESMA indicatorii menționați la articolul 2 alineatul (3) pentru 2021.

Registrelor centrale de tranzacții li se percepe orice diferență între taxa anuală de supraveghere pentru 2021 plătită efectiv și taxa anuală de supraveghere care ar fi fost datorată pentru 2021 dacă la calcularea cifrei de afaceri aplicabile s-ar fi ținut cont de indicatorii raportați în temeiul primului paragraf.

ESMA trimite factura pentru orice plată suplimentară în temeiul celui de al doilea paragraf cu cel puțin 30 de zile înainte de termenul de plată respectiv.”

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 martie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO L 337, 23.12.2015, p. 1.

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1003/2013 al Comisiei din 12 iulie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la taxele aplicate registrelor centrale de tranzacții de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (JO L 279, 19.10.2013, p. 4).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2019/360 al Comisiei din 13 decembrie 2018 de completare a Regulamentului (UE) 2015/2365 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la taxele aplicate registrelor centrale de tranzacții de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (JO L 81, 22.3.2019, p. 58).

4

---

| 25.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 183/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/823 AL COMISIEI

din 20 mai 2021

de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 18,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 (2), Comisia a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumit în continuare „ancheta inițială”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 (2), Comisia a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumit în continuare „ancheta inițială”).

2

| (2) | La 4 iunie 2018, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea tuturor producătorilor-exportatori, Comisia a decis să mențină măsurile stabilite inițial [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei] (3). Comisia a constatat că modificarea legislativă din dreptul turc privind subvențiile pentru producătorii de păstrăv, care a făcut obiectul reexaminării, nu justifica revizuirea taxelor compensatorii pentru toți producătorii de păstrăv din Turcia. Totuși, s-a observat că impactul modificării legislative era diferit la nivel de societate comercială și depindea de situația specifică a fiecăreia dintre acestea (4). |
| --- | --- |

(2)

La 4 iunie 2018, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea tuturor producătorilor-exportatori, Comisia a decis să mențină măsurile stabilite inițial [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei] (3). Comisia a constatat că modificarea legislativă din dreptul turc privind subvențiile pentru producătorii de păstrăv, care a făcut obiectul reexaminării, nu justifica revizuirea taxelor compensatorii pentru toți producătorii de păstrăv din Turcia. Totuși, s-a observat că impactul modificării legislative era diferit la nivel de societate comercială și depindea de situația specifică a fiecăreia dintre acestea (4).

3

4

| (3) | La 15 mai 2020, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a modificat nivelul taxei compensatorii cu privire la un producător-exportator [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei] (5). |
| --- | --- |

(3)

La 15 mai 2020, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a modificat nivelul taxei compensatorii cu privire la un producător-exportator [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei] (5).

5

| (4) | Nivelul taxelor compensatorii definitive în vigoare în prezent variază între 1,5 % și 9,5 %. |
| --- | --- |

(4)

Nivelul taxelor compensatorii definitive în vigoare în prezent variază între 1,5 % și 9,5 %.

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (5) | În urma publicării unui aviz privind expirarea (6), Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

În urma publicării unui aviz privind expirarea (6), Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

6

| (6) | Cererea a fost depusă la data de 25 noiembrie 2019 de către Organizația daneză de acvacultură (denumită în continuare „TDAO” sau „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 40 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Cererea se bazează pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Cererea a fost depusă la data de 25 noiembrie 2019 de către Organizația daneză de acvacultură (denumită în continuare „TDAO” sau „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 40 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Cererea se bazează pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

| (7) | Înainte de deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) și cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”) că a primit o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare și l-a invitat la consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul cererii de reexaminare și pentru a găsi o soluție de comun acord. Consultările au avut loc la 20 februarie 2020. |
| --- | --- |

(7)

Înainte de deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) și cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”) că a primit o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare și l-a invitat la consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul cererii de reexaminare și pentru a găsi o soluție de comun acord. Consultările au avut loc la 20 februarie 2020.

| (8) | În cursul consultărilor anterioare deschiderii anchetei, GT a indicat că a avut loc o modificare substanțială a programelor de sprijin ale Turciei, având în vedere faptul că plata totală a sprijinului și volumul producției care urmează să fie sprijinită au scăzut semnificativ din 2013. Prin urmare, GT a considerat că nu este necesară inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(8)

În cursul consultărilor anterioare deschiderii anchetei, GT a indicat că a avut loc o modificare substanțială a programelor de sprijin ale Turciei, având în vedere faptul că plata totală a sprijinului și volumul producției care urmează să fie sprijinită au scăzut semnificativ din 2013. Prin urmare, GT a considerat că nu este necesară inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.

| (9) | Comisia a apreciat că elementele de probă prezentate în cererea de reexaminare constituiau informațiile disponibile în mod rezonabil solicitantului în această etapă. După cum se arată în memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține evaluarea Comisiei cu privire la toate elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei în ceea ce privește presupusele subvenții și pe baza cărora Comisia a deschis ancheta, existau suficiente elemente de probă, în etapa deschiderii, conform cărora presupusele subvenții făceau obiectul unor măsuri compensatorii în ceea ce privește existența, valoarea și natura acestora. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a apreciat că elementele de probă prezentate în cererea de reexaminare constituiau informațiile disponibile în mod rezonabil solicitantului în această etapă. După cum se arată în memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține evaluarea Comisiei cu privire la toate elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei în ceea ce privește presupusele subvenții și pe baza cărora Comisia a deschis ancheta, existau suficiente elemente de probă, în etapa deschiderii, conform cărora presupusele subvenții făceau obiectul unor măsuri compensatorii în ceea ce privește existența, valoarea și natura acestora.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (10) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în vederea aplicării articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8) la 27 februarie 2020 (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. Având în vedere articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a pregătit un memorandum privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține analiza Comisiei privind toate elementele de probă de care dispune și pe baza căreia Comisia a demarat prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(10)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în vederea aplicării articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8) la 27 februarie 2020 (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. Având în vedere articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a pregătit un memorandum privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține analiza Comisiei privind toate elementele de probă de care dispune și pe baza căreia Comisia a demarat prezenta anchetă.

7

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

8

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (11) | Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2019 și 31 decembrie 2019 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”) (9). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2019 și 31 decembrie 2019 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”) (9).

9

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (12) | În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și GT, importatorii cunoscuți și utilizatorii în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(12)

În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și GT, importatorii cunoscuți și utilizatorii în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (13) | Toate părțile au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. De asemenea, părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(13)

Toate părțile au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. De asemenea, părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.6.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

1.6.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (15) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul provizoriu pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări care pot face în mod rezonabil obiectul examinării, ținând seama de timpul disponibil, precum și de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost format din opt producători din Uniune, toți fiind întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”). Producătorii din Uniune incluși în eșantion în mod provizoriu reprezentau 14 % din producția Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(15)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul provizoriu pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări care pot face în mod rezonabil obiectul examinării, ținând seama de timpul disponibil, precum și de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost format din opt producători din Uniune, toți fiind întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”). Producătorii din Uniune incluși în eșantion în mod provizoriu reprezentau 14 % din producția Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (16) | Comisia a primit observații din partea TDAO. Pe această bază și pentru a acoperi cel mai mare volum reprezentativ de producție, Comisia a decis să adauge un producător de păstrăv congelat în eșantionul final și să înlocuiască unul dintre producătorii selectați provizoriu cu un altul. Nu s-au primit alte observații. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a primit observații din partea TDAO. Pe această bază și pentru a acoperi cel mai mare volum reprezentativ de producție, Comisia a decis să adauge un producător de păstrăv congelat în eșantionul final și să înlocuiască unul dintre producătorii selectați provizoriu cu un altul. Nu s-au primit alte observații.

| (17) | În plus, astfel cum se menționează în considerentul 24, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a furnizat un răspuns la chestionar și, prin urmare, a fost exclus din eșantion. Restul eșantionului de producători din Uniune reprezenta în continuare 13 % din producția Uniunii și era reprezentativ pentru industria Uniunii, având în vedere numărul mare de producători din Uniune. |
| --- | --- |

(17)

În plus, astfel cum se menționează în considerentul 24, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a furnizat un răspuns la chestionar și, prin urmare, a fost exclus din eșantion. Restul eșantionului de producători din Uniune reprezenta în continuare 13 % din producția Uniunii și era reprezentativ pentru industria Uniunii, având în vedere numărul mare de producători din Uniune.

1.6.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (18) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a invitat importatorii neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a invitat importatorii neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (19) | Întrucât nu s-a prezentat niciun importator neafiliat, nu a fost necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât nu s-a prezentat niciun importator neafiliat, nu a fost necesară eșantionarea.

1.6.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Turcia

Eșantionarea producătorilor-exportatori din Turcia

| (20) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (21) | Cincisprezece producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăvi-curcubeu de tipul în cauză realizate de aceste societăți către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare a reprezentat 100 % din exporturile realizate din Turcia către Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Cincisprezece producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăvi-curcubeu de tipul în cauză realizate de aceste societăți către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare a reprezentat 100 % din exporturile realizate din Turcia către Uniune.

| (22) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. Eșantionul a reprezentat peste 70 % din vânzările la export declarate către Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. Eșantionul a reprezentat peste 70 % din vânzările la export declarate către Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (23) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. Nu s-au primit observații.

1.6.4.   Răspunsurile la chestionar și lipsa cooperării

Răspunsurile la chestionar și lipsa cooperării

| (24) | Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru ancheta sa, Comisia a trimis chestionare celor nouă producători din Uniune incluși în eșantion, celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și Guvernului Turciei. Unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a informat Comisia că nu este în măsură să completeze un răspuns la chestionar. De asemenea, un producător-exportator inclus în eșantion nu a furnizat un răspuns la chestionar. Ca urmare, s-au primit răspunsuri la chestionar de la opt producători din Uniune, de la doi producători-exportatori incluși în eșantion și de la GT. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru ancheta sa, Comisia a trimis chestionare celor nouă producători din Uniune incluși în eșantion, celor trei producători-exportatori incluși în eșantion și Guvernului Turciei. Unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a informat Comisia că nu este în măsură să completeze un răspuns la chestionar. De asemenea, un producător-exportator inclus în eșantion nu a furnizat un răspuns la chestionar. Ca urmare, s-au primit răspunsuri la chestionar de la opt producători din Uniune, de la doi producători-exportatori incluși în eșantion și de la GT.

| (25) | În ceea ce privește producătorul-exportator inclus în eșantion care nu a cooperat, Comisia a decis să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Producătorul-exportator în cauză a fost informat în consecință. Nu s-au primit observații. Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion care au furnizat răspunsuri complete la chestionar acopereau în continuare peste 60 % din vânzările la export declarate către Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește producătorul-exportator inclus în eșantion care nu a cooperat, Comisia a decis să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Producătorul-exportator în cauză a fost informat în consecință. Nu s-au primit observații. Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion care au furnizat răspunsuri complete la chestionar acopereau în continuare peste 60 % din vânzările la export declarate către Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare.

1.6.5.   Verificarea

Verificarea

| (26) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului și interesul Uniunii. Cu toate acestea, din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor subsecvente luate pentru a face față epidemiei (10), Comisia nu a putut efectua vizite de verificare la sediile tuturor societăților, în conformitate cu articolul 26 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță (denumite în continuare „VID-uri”) ale informațiilor furnizate de către următoarele societăți:
  Producători din Uniune:






  — | Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Italia) |
| --- | --- | --- |

(26)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului și interesul Uniunii. Cu toate acestea, din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor subsecvente luate pentru a face față epidemiei (10), Comisia nu a putut efectua vizite de verificare la sediile tuturor societăților, în conformitate cu articolul 26 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță (denumite în continuare „VID-uri”) ale informațiilor furnizate de către următoarele societăți:

10

Producători din Uniune:

—

Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Italia)

| — | Danaqua Aps (Danemarca) |
| --- | --- |

—

Danaqua Aps (Danemarca)

| — | Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polonia) |
| --- | --- |

—

Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polonia)

| — | Gruppo Sais (Italia) |
| --- | --- |

—

Gruppo Sais (Italia)

| — | Sas Lefèvre Surgelés (Franța) |
| --- | --- |

—

Sas Lefèvre Surgelés (Franța)

| — | Snaptun Frysehus A/S (Danemarca) |
| --- | --- |

—

Snaptun Frysehus A/S (Danemarca)

| — | Tres Mares (Spania) |
| --- | --- |

—

Tres Mares (Spania)

| — | Truite Service (Franța) |
| --- | --- |

—

Truite Service (Franța)

Producători-exportatori:

| — | Grupul de societăți afiliate „GMS”, Turcia:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turcia |
| --- | --- | --- |

—

Grupul de societăți afiliate „GMS”, Turcia:

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turcia

| — | Dalga Seafood Ltd., Atena, Grecia |
| --- | --- |

—

Dalga Seafood Ltd., Atena, Grecia

| — | Grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Turcia:






  — | Özpekler İngan aat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited landei irketi, Denizli, Turcia |
| --- | --- | --- |

—

Grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Turcia:

—

Özpekler İngan aat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited landei irketi, Denizli, Turcia

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Ști., Denizli, Turcia |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Ști., Denizli, Turcia

GT:

| — | Ministerul Comerțului, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Ministerul Comerțului, Republica Turcia

| — | Ministerul Agriculturii și Silviculturii, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Ministerul Agriculturii și Silviculturii, Republica Turcia

| — | Agenția de Reglementare și Supraveghere Bancară, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Agenția de Reglementare și Supraveghere Bancară, Republica Turcia

| — | Ministerul Trezoreriei și Finanțelor, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Ministerul Trezoreriei și Finanțelor, Republica Turcia

| — | Cooperativele de credit agricol, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Cooperativele de credit agricol, Republica Turcia

| — | Banca Centrală a Republicii Turcia, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Banca Centrală a Republicii Turcia, Republica Turcia

| — | Eximbank, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Eximbank, Republica Turcia

| — | Organizația pentru dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii din Turcia (KOSGEB), Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Organizația pentru dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii din Turcia (KOSGEB), Republica Turcia

| — | Pool-ul de asigurări agricole, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Pool-ul de asigurări agricole, Republica Turcia

| — | Ministerul Industriei și Tehnologiei, Republica Turcia |
| --- | --- |

—

Ministerul Industriei și Tehnologiei, Republica Turcia

1.6.6.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (27) | La 26 martie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele compensatorii în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare. |
| --- | --- |

(27)

La 26 martie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele compensatorii în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare.

| (28) | La 14 aprilie 2021, Comisia, luând în considerare anumite afirmații primite în urma comunicării finale care avuseseră un impact asupra rezultatului anchetei, a comunicat acele fapte și considerente suplimentare care au determinat-o să modifice constatările finale comunicate anterior. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp pentru a formula observații în urma acestei comunicări suplimentare. |
| --- | --- |

(28)

La 14 aprilie 2021, Comisia, luând în considerare anumite afirmații primite în urma comunicării finale care avuseseră un impact asupra rezultatului anchetei, a comunicat acele fapte și considerente suplimentare care au determinat-o să modifice constatările finale comunicate anterior. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp pentru a formula observații în urma acestei comunicări suplimentare.

| (29) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și, după caz, luate în considerare. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. |
| --- | --- |

(29)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și, după caz, luate în considerare. Au fost audiate părțile care au formulat o solicitare în acest sens.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (30) | Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) (denumit în continuare „păstrăv”):






  — | viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- | --- |

(30)

Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) (denumit în continuare „păstrăv”):

Oncorhynchus mykiss

—

viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:






  — | sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- | --- |

—

proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

—

sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

| — | sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, |
| --- | --- |

—

sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,

| — | originar din Republica Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

—

originar din Republica Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (31) | Ca și în ancheta inițială, Comisia a constatat că produsul fabricat în Turcia și exportat în Uniune și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, ele au fost considerate produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(31)

Ca și în ancheta inițială, Comisia a constatat că produsul fabricat în Turcia și exportat în Uniune și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, ele au fost considerate produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

| (32) | Pe baza subvențiilor anchetate în ancheta inițială și în reexaminările intermediare parțiale menționate în considerentele 2 și 3 în legătură cu produsul în cauză, a informațiilor cuprinse în cererea de reexaminare și a informațiilor prezentate de GT și de producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, au fost examinate următoarele măsuri, despre care se presupune că implică programe de acordare de subvenții:
  Transfer direct de fonduri – granturi:






  — | Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg |
| --- | --- | --- |

(32)

Pe baza subvențiilor anchetate în ancheta inițială și în reexaminările intermediare parțiale menționate în considerentele 2 și 3 în legătură cu produsul în cauză, a informațiilor cuprinse în cererea de reexaminare și a informațiilor prezentate de GT și de producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, au fost examinate următoarele măsuri, despre care se presupune că implică programe de acordare de subvenții:

Transfer direct de fonduri – granturi:

—

Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg

| — | Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate de peste 1 kg, dar care nu depășesc 1,2 kg |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate de peste 1 kg, dar care nu depășesc 1,2 kg

| — | Sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor

| — | Producție în sistem închis |
| --- | --- |

—

Producție în sistem închis

| — | Piscicultură în iazuri de sol |
| --- | --- |

—

Piscicultură în iazuri de sol

| — | Plăți de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă |
| --- | --- |

—

Plăți de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă

| — | Sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit

Venituri la care se renunță:

| — | Reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor de pescuit |
| --- | --- |

—

Reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor de pescuit

| — | Sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

Transfer direct de fonduri - finanțare preferențială:

| — | Asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii |
| --- | --- |

—

Asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii

| — | Împrumuturi preferențiale |
| --- | --- |

—

Împrumuturi preferențiale

3.1.   Transfer direct de fonduri – granturi

Transfer direct de fonduri – granturi

3.1.1.   Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg

Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg

3.1.1.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (33) | În cursul PAR, s-a acordat sprijin direct producătorilor de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg în temeiul Decretului prezidențial 2019/1691 (denumit în continuare „Decretul 1691”) (11). Procedurile și principiile privind punerea în aplicare a decretului au fost furnizate prin Comunicatul 2019/56 (denumit în continuare „Comunicatul 56”) emis de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Creșterii Animalelor (12). Cuantumul sprijinului a fost stabilit la 0,75 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an. |
| --- | --- |

(33)

În cursul PAR, s-a acordat sprijin direct producătorilor de păstrăvi cu o greutate mai mică de 1 kg în temeiul Decretului prezidențial 2019/1691 (denumit în continuare „Decretul 1691”) (11). Procedurile și principiile privind punerea în aplicare a decretului au fost furnizate prin Comunicatul 2019/56 (denumit în continuare „Comunicatul 56”) emis de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Creșterii Animalelor (12). Cuantumul sprijinului a fost stabilit la 0,75 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an.

11

12

| (34) | Acest sprijin este revizuit în fiecare an în cadrul revizuirii anuale a sprijinului pentru agricultură. Comisia a observat că sprijinul a continuat fără nicio modificare semnificativă după PAR în temeiul Decretului 2020/3190 (13), comunicatul corespunzător stabilind condițiile pentru un acest sprijin (14). |
| --- | --- |

(34)

Acest sprijin este revizuit în fiecare an în cadrul revizuirii anuale a sprijinului pentru agricultură. Comisia a observat că sprijinul a continuat fără nicio modificare semnificativă după PAR în temeiul Decretului 2020/3190 (13), comunicatul corespunzător stabilind condițiile pentru un acest sprijin (14).

13

14

3.1.1.2.   Concluzie

Concluzie

| (35) | Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (15), aceste măsuri reprezintă subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume un transfer de fonduri de la GT către producătorii de păstrăv sub forma unei subvenții directe. |
| --- | --- |

(35)

Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (15), aceste măsuri reprezintă subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume un transfer de fonduri de la GT către producătorii de păstrăv sub forma unei subvenții directe.

15

| (36) | Subvențiile directe sunt specifice și fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază întrucât autoritatea care le acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod explicit accesul la aceste granturi pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul acvaculturii. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. |
| --- | --- |

(36)

Subvențiile directe sunt specifice și fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază întrucât autoritatea care le acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod explicit accesul la aceste granturi pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul acvaculturii. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare.

3.1.1.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (37) | Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de această schemă în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de această schemă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (38) | Avantajul pentru fiecare societate a fost cuantumul mediu direct al sprijinului primit în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru peștii vii de crescătorie proprii. În ambele cazuri, întreprinderile au furnizat informații cu privire la cuantumul sprijinului și la sursa din care a fost primit. Societățile în cauză au înregistrat acest venit, cel mai adesea, la rubrica „venituri din subvenții” din conturile lor, iar documentele lor contabile au fost supuse unui audit independent. Acest aspect a fost considerat drept o dovadă clară de subvenție care conferă un avantaj. |
| --- | --- |

(38)

Avantajul pentru fiecare societate a fost cuantumul mediu direct al sprijinului primit în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru peștii vii de crescătorie proprii. În ambele cazuri, întreprinderile au furnizat informații cu privire la cuantumul sprijinului și la sursa din care a fost primit. Societățile în cauză au înregistrat acest venit, cel mai adesea, la rubrica „venituri din subvenții” din conturile lor, iar documentele lor contabile au fost supuse unui audit independent. Acest aspect a fost considerat drept o dovadă clară de subvenție care conferă un avantaj.

| (39) | Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (16), avantajul acestor subvenții s-a aplicat și societăților care nu doar creșteau păstrăv, ci și cumpărau păstrăv de la societăți neafiliate pentru prelucrare, deoarece produsul în cauză acoperă atât materia primă subvenționată direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval, cum ar fi peștele întreg proaspăt sau congelat, fileurile, peștele afumat. În conformitate cu metodologia anchetei inițiale, pentru peștele achiziționat, avantajul a fost calculat pe baza subvențiilor totale acordate de autoritățile turce, împărțite la valoarea totală a producției subvenționate de păstrăv din Turcia. |
| --- | --- |

(39)

Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (16), avantajul acestor subvenții s-a aplicat și societăților care nu doar creșteau păstrăv, ci și cumpărau păstrăv de la societăți neafiliate pentru prelucrare, deoarece produsul în cauză acoperă atât materia primă subvenționată direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval, cum ar fi peștele întreg proaspăt sau congelat, fileurile, peștele afumat. În conformitate cu metodologia anchetei inițiale, pentru peștele achiziționat, avantajul a fost calculat pe baza subvențiilor totale acordate de autoritățile turce, împărțite la valoarea totală a producției subvenționate de păstrăv din Turcia.

16

3.1.2.   Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate de peste 1 kg, dar care nu depășesc 1,2 kg

Sprijin pentru producția de păstrăvi cu o greutate de peste 1 kg, dar care nu depășesc 1,2 kg

3.1.2.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (40) | În cursul PAR, sprijinul pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mare de 1 kg a fost acordat producătorilor de păstrăvi în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an. |
| --- | --- |

(40)

În cursul PAR, sprijinul pentru producția de păstrăvi cu o greutate mai mare de 1 kg a fost acordat producătorilor de păstrăvi în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an.

3.1.2.2.   Concluzie

Concluzie

| (41) | Astfel cum s-a confirmat în ultima anchetă de reexaminare intermediară (17), subvenția pentru păstrăvi de peste 1 kg a fost, de fapt, menită să aducă beneficii pentru păstrăvii de peste 1,2 kg, și anume păstrăvii care nu se încadrează în definiția produsului în cauză. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest sprijin nu poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză. |
| --- | --- |

(41)

Astfel cum s-a confirmat în ultima anchetă de reexaminare intermediară (17), subvenția pentru păstrăvi de peste 1 kg a fost, de fapt, menită să aducă beneficii pentru păstrăvii de peste 1,2 kg, și anume păstrăvii care nu se încadrează în definiția produsului în cauză. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest sprijin nu poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză.

17

3.1.3.   Sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor

Sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor

3.1.3.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (42) | În cursul PAR, sprijinul pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor a fost acordat producătorilor de păstrăvi în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru o producție de până la 350 000 kg pe an. |
| --- | --- |

(42)

În cursul PAR, sprijinul pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor a fost acordat producătorilor de păstrăvi în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru o producție de până la 350 000 kg pe an.

3.1.3.2.   Concluzie

Concluzie

| (43) | Astfel cum s-a confirmat în ultima anchetă de reexaminare intermediară (18), Comisia a considerat că sprijinul (sub forma unui grant direct) a constituit subvenții pentru producția de păstrăv similare subvențiilor directe, și anume o contribuție financiară care conferă un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deoarece sprijinul a fost acordat exclusiv producătorilor de păstrăv, Comisia a concluzionat că schema a fost una specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Avantajul a constat în granturi directe acordate producătorilor de păstrăv care îndeplineau criteriile de eligibilitate. Astfel, Comisia a concluzionat că sprijinul poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(43)

Astfel cum s-a confirmat în ultima anchetă de reexaminare intermediară (18), Comisia a considerat că sprijinul (sub forma unui grant direct) a constituit subvenții pentru producția de păstrăv similare subvențiilor directe, și anume o contribuție financiară care conferă un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deoarece sprijinul a fost acordat exclusiv producătorilor de păstrăv, Comisia a concluzionat că schema a fost una specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Avantajul a constat în granturi directe acordate producătorilor de păstrăv care îndeplineau criteriile de eligibilitate. Astfel, Comisia a concluzionat că sprijinul poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii.

18

3.1.3.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (44) | Cu toate acestea, Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu au beneficiat de sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor în cursul PAR. |
| --- | --- |

(44)

Cu toate acestea, Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu au beneficiat de sprijin pentru creșterea păstrăvilor destinați reproducerii în incubatoare protejate împotriva bolilor în cursul PAR.

3.1.4.   Producție în sistem închis

Producție în sistem închis

3.1.4.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (45) | În cursul PAR, sprijinul pentru piscicultura realizată într-un sistem de producție închis (19) a fost acordat în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56, păstrăvul fiind una dintre speciile vizate. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an. |
| --- | --- |

(45)

În cursul PAR, sprijinul pentru piscicultura realizată într-un sistem de producție închis (19) a fost acordat în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56, păstrăvul fiind una dintre speciile vizate. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 350 000 kg pe an.

19

3.1.4.2.   Concluzie

Concluzie

| (46) | Comisia a considerat că acest sprijin (sub forma unui grant direct) a constituit subvenții pentru producția de păstrăv similare subvențiilor directe, și anume o contribuție financiară care conferă un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deoarece sprijinul a fost acordat producătorilor de păstrăv (una dintre speciile vizate), Comisia a concluzionat că schema a fost una specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Avantajul a constat în granturi directe acordate producătorilor de păstrăv care îndeplineau criteriile de eligibilitate. Astfel, Comisia a concluzionat că sprijinul poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a considerat că acest sprijin (sub forma unui grant direct) a constituit subvenții pentru producția de păstrăv similare subvențiilor directe, și anume o contribuție financiară care conferă un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deoarece sprijinul a fost acordat producătorilor de păstrăv (una dintre speciile vizate), Comisia a concluzionat că schema a fost una specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Avantajul a constat în granturi directe acordate producătorilor de păstrăv care îndeplineau criteriile de eligibilitate. Astfel, Comisia a concluzionat că sprijinul poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.1.4.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (47) | Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori incluși în eșantion nu au beneficiat de sprijin nici atunci când au utilizat producția în sistem închis în cursul PAR. |
| --- | --- |

(47)

Comisia a stabilit că cei doi producători-exportatori incluși în eșantion nu au beneficiat de sprijin nici atunci când au utilizat producția în sistem închis în cursul PAR.

3.1.5.   Piscicultură în iazuri de sol

Piscicultură în iazuri de sol

3.1.5.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (48) | În cursul PAR, sprijinul pentru piscicultura în iazuri de sol a fost acordat în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 300 000 kg pe an. Acest sprijin este acordat producătorilor care utilizează apa subterană obținută prin electricitate sau apa de izvor obținută fără a utiliza energie pentru a desfășura activități de reproducere în iazuri de sol, în principal pentru consumul casnic. Acești producători nu pot beneficia de schemele menționate la punctele 3.1.1 și 3.1.4 de mai sus. |
| --- | --- |

(48)

În cursul PAR, sprijinul pentru piscicultura în iazuri de sol a fost acordat în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. Valoarea subvenției a fost stabilită la 1,50 TL/kg pentru producție, până la o limită de 300 000 kg pe an. Acest sprijin este acordat producătorilor care utilizează apa subterană obținută prin electricitate sau apa de izvor obținută fără a utiliza energie pentru a desfășura activități de reproducere în iazuri de sol, în principal pentru consumul casnic. Acești producători nu pot beneficia de schemele menționate la punctele 3.1.1 și 3.1.4 de mai sus.

3.1.5.2.   Concluzie

Concluzie

| (49) | Comisia a concluzionat că acest sprijin ar putea fi considerat în cele din urmă o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză, dar, în orice caz, nu a fost disponibil pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, deoarece aceștia au primit deja sprijin pentru producția de păstrăv în temeiul punctului 3.1.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(49)

Comisia a concluzionat că acest sprijin ar putea fi considerat în cele din urmă o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză, dar, în orice caz, nu a fost disponibil pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, deoarece aceștia au primit deja sprijin pentru producția de păstrăv în temeiul punctului 3.1.1 de mai sus.

3.1.6.   Plăți de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă

Plăți de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă

3.1.6.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (50) | În cursul PAR, plățile de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă au fost acordate în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. În conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Decretul 1691, sprijinul a fost acordat direct întreprinderilor care furnizează servicii de consultanță, și nu producătorilor din sectorul acvaculturii. |
| --- | --- |

(50)

În cursul PAR, plățile de sprijin pentru serviciile de editare și consultanță agricolă au fost acordate în temeiul Decretului 1691 și al Comunicatului 56. În conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Decretul 1691, sprijinul a fost acordat direct întreprinderilor care furnizează servicii de consultanță, și nu producătorilor din sectorul acvaculturii.

3.1.6.2.   Concluzie

Concluzie

| (51) | În cursul anchetei inițiale, sprijinul pentru plățile pentru serviciile de editare și consultanță agricolă (20) a fost acordat în mod direct producătorilor de păstrăv. Totuși, ancheta actuală a constatat că acest sprijin este furnizat în prezent direct întreprinderilor care furnizează servicii de consultanță. Prin urmare, Comisia a concluzionat că schema nu a conferit niciun avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion și, prin urmare, nu face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(51)

În cursul anchetei inițiale, sprijinul pentru plățile pentru serviciile de editare și consultanță agricolă (20) a fost acordat în mod direct producătorilor de păstrăv. Totuși, ancheta actuală a constatat că acest sprijin este furnizat în prezent direct întreprinderilor care furnizează servicii de consultanță. Prin urmare, Comisia a concluzionat că schema nu a conferit niciun avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion și, prin urmare, nu face obiectul unor măsuri compensatorii.

20

3.1.7.   Sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit

Sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit

| (52) | Ancheta a stabilit că plățile de sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit au fost încheiate în 2018. |
| --- | --- |

(52)

Ancheta a stabilit că plățile de sprijin pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit au fost încheiate în 2018.

3.1.8.   Observații primite după comunicarea constatărilor finale

Observații primite după comunicarea constatărilor finale

| (53) | În urma comunicării constatărilor finale, GT și cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au afirmat că, în ceea ce privește calcularea subvenției indirecte, metodologia aplicată de Comisie în cadrul prezentei reexaminări nu a fost în conformitate cu metodologia aplicată în ancheta inițială. Mai precis, în ancheta inițială, avantajul pentru păstrăvii achiziționați a fost calculat prin împărțirea subvențiilor totale acordate de autoritățile turce la valoarea producției totale de păstrăvi din Turcia și nu la valoarea producției subvenționate de păstrăv din Turcia. |
| --- | --- |

(53)

În urma comunicării constatărilor finale, GT și cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au afirmat că, în ceea ce privește calcularea subvenției indirecte, metodologia aplicată de Comisie în cadrul prezentei reexaminări nu a fost în conformitate cu metodologia aplicată în ancheta inițială. Mai precis, în ancheta inițială, avantajul pentru păstrăvii achiziționați a fost calculat prin împărțirea subvențiilor totale acordate de autoritățile turce la valoarea producției totale de păstrăvi din Turcia și nu la valoarea producției subvenționate de păstrăv din Turcia.

| (54) | Prin urmare, Comisia a revizuit calculul valorii subvenției indirecte calculate în ceea ce privește păstrăvii achiziționați de către cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de la furnizori neafiliați pentru a o alinia la metodologia utilizată în ancheta inițială. În plus, în urma comunicării suplimentare, producătorii-exportatori incluși în eșantion au evidențiat o eroare în ceea ce privește rata de deducere a taxelor plătite asociațiilor de întreprinderi. Cu toate acestea, deși Comisia a fost de acord cu afirmația, corecția nu a avut niciun impact semnificativ asupra valorii totale a subvenției. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, Comisia a revizuit calculul valorii subvenției indirecte calculate în ceea ce privește păstrăvii achiziționați de către cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de la furnizori neafiliați pentru a o alinia la metodologia utilizată în ancheta inițială. În plus, în urma comunicării suplimentare, producătorii-exportatori incluși în eșantion au evidențiat o eroare în ceea ce privește rata de deducere a taxelor plătite asociațiilor de întreprinderi. Cu toate acestea, deși Comisia a fost de acord cu afirmația, corecția nu a avut niciun impact semnificativ asupra valorii totale a subvenției.

| (55) | Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat, de asemenea, observații cu privire la metodologia de calcul a subvenției directe. Aceștia au susținut că nu toți păstrăvii pentru care s-au primit subvenții directe au fost vânduți efectiv în cursul PAR. În opinia acestora, Comisia ar trebui să țină seama de nivelurile stocurilor societăților și să limiteze avantajul la cantitatea de vânzări exportată către Uniune de către acești producători-exportatori în cursul PAR. |
| --- | --- |

(55)

Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat, de asemenea, observații cu privire la metodologia de calcul a subvenției directe. Aceștia au susținut că nu toți păstrăvii pentru care s-au primit subvenții directe au fost vânduți efectiv în cursul PAR. În opinia acestora, Comisia ar trebui să țină seama de nivelurile stocurilor societăților și să limiteze avantajul la cantitatea de vânzări exportată către Uniune de către acești producători-exportatori în cursul PAR.

| (56) | Ar trebui remarcat faptul că valorile subvențiilor au fost primite pe baza volumelor de producție de păstrăvi, indiferent dacă această producție este vândută ulterior sau nu în cursul PAR. Prin urmare, argumentul producătorilor-exportatori a fost respins. |
| --- | --- |

(56)

Ar trebui remarcat faptul că valorile subvențiilor au fost primite pe baza volumelor de producție de păstrăvi, indiferent dacă această producție este vândută ulterior sau nu în cursul PAR. Prin urmare, argumentul producătorilor-exportatori a fost respins.

| (57) | Luând în considerare observațiile formulate de părțile interesate, valorile subvențiilor directe și indirecte stabilite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost de 2,38 % pentru Özpekler și de 2,84 % pentru GMS. |
| --- | --- |

(57)

Luând în considerare observațiile formulate de părțile interesate, valorile subvențiilor directe și indirecte stabilite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost de 2,38 % pentru Özpekler și de 2,84 % pentru GMS.

3.1.9.   Concluzie privind granturile

Concluzie privind granturile

| (58) | Valorile totale ale subvențiilor stabilite cu privire la toate granturile primite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost următoarele:

  Tabelul 1


  Granturi







  Denumirea societății | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 2,38% |
| GMS | 2,84 % |

(58)

Valorile totale ale subvențiilor stabilite cu privire la toate granturile primite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost următoarele:

Tabelul 1

Tabelul 1

Granturi

Granturi

Denumirea societății

Valoarea subvenției

Özpekler

2,38%

GMS

2,84 %

3.2.   Venituri la care se renunță

Venituri la care se renunță

3.2.1.   Reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor

Reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor

3.2.1.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (59) | Comunicatul general privind lista impozitelor pe consumul special nr. 1 (21) identifică principalele principii și condiții pentru reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor. Navele de pescuit care sunt înregistrate la Registrul internațional al navelor din Turcia sau la Registrul național al navelor pot beneficia de combustibil diesel marin scutit de taxa pe consumul special. |
| --- | --- |

(59)

Comunicatul general privind lista impozitelor pe consumul special nr. 1 (21) identifică principalele principii și condiții pentru reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor. Navele de pescuit care sunt înregistrate la Registrul internațional al navelor din Turcia sau la Registrul național al navelor pot beneficia de combustibil diesel marin scutit de taxa pe consumul special.

21

3.2.1.2.   Concluzie

Concluzie

| (60) | Ancheta a confirmat că este puțin probabil ca sprijinul acordat navelor de pescuit pentru achiziționarea de combustibil să fie în beneficiul producătorilor produsului în cauză și, într-adevăr, nu a avantajat cei doi producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion în ceea ce privește producția lor de păstrăv. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest sprijin nu poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză. |
| --- | --- |

(60)

Ancheta a confirmat că este puțin probabil ca sprijinul acordat navelor de pescuit pentru achiziționarea de combustibil să fie în beneficiul producătorilor produsului în cauză și, într-adevăr, nu a avantajat cei doi producători-exportatori cooperanți incluși în eșantion în ceea ce privește producția lor de păstrăv. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest sprijin nu poate fi considerat o subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii produsului în cauză.

3.2.2.   Sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

Sprijin pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii

3.2.2.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (61) | Decretul nr. 2012/3305 (22) și Comunicatul de punere în aplicare nr. 2012/1 (23) oferă temeiul juridic al sprijinului acordat de stat pentru investițiile în sectorul acvaculturii (24) și constituie baza Programului de stimulente pentru investiții al Turciei. Acesta include două scheme de stimulente:






  — | stimulente regionale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale, deduceri fiscale, sprijin pentru prime de asigurări sociale (cota angajatorului), sprijin pentru dobânzi, alocarea terenurilor, reținerea la sursă a impozitului pe venit și sprijin pentru prime de asigurări sociale (cota angajatului); și |
| --- | --- | --- |

(61)

Decretul nr. 2012/3305 (22) și Comunicatul de punere în aplicare nr. 2012/1 (23) oferă temeiul juridic al sprijinului acordat de stat pentru investițiile în sectorul acvaculturii (24) și constituie baza Programului de stimulente pentru investiții al Turciei. Acesta include două scheme de stimulente:

22

23

24

—

stimulente regionale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale, deduceri fiscale, sprijin pentru prime de asigurări sociale (cota angajatorului), sprijin pentru dobânzi, alocarea terenurilor, reținerea la sursă a impozitului pe venit și sprijin pentru prime de asigurări sociale (cota angajatului); și

| — | stimulente generale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale și reținere la sursă a impozitului pe venit. |
| --- | --- |

—

stimulente generale pentru investiții, inclusiv sprijin pentru scutirea de TVA, scutiri de taxe vamale și reținere la sursă a impozitului pe venit.

| (62) | Societățile care nu pot îndeplini criteriile privind valoarea minimă a investițiilor în cadrul schemei regionale de stimulente pentru investiții pot beneficia de schema generală de stimulente pentru investiții, disponibilă pentru toate cele șase regiuni definite în Decretul nr. 2012/3305. În funcție de nivelul de dezvoltare economică al celor șase regiuni, intensitatea ajutorului poate varia. Atât decretul, cât și comunicatul sunt încă valabile, iar cele șase regiuni nu au fost modificate de la ancheta inițială. |
| --- | --- |

(62)

Societățile care nu pot îndeplini criteriile privind valoarea minimă a investițiilor în cadrul schemei regionale de stimulente pentru investiții pot beneficia de schema generală de stimulente pentru investiții, disponibilă pentru toate cele șase regiuni definite în Decretul nr. 2012/3305. În funcție de nivelul de dezvoltare economică al celor șase regiuni, intensitatea ajutorului poate varia. Atât decretul, cât și comunicatul sunt încă valabile, iar cele șase regiuni nu au fost modificate de la ancheta inițială.

3.2.2.2.   Concluzie

Concluzie

| (63) | În cursul PAR, GMS a beneficiat de reduceri ale impozitului pe venit, iar Özpekler a beneficiat de scutiri de TVA și de taxe vamale în baza stimulentelor regionale pentru investiții. Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (25), sprijinul pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, și anume atunci când se renunță sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile. |
| --- | --- |

(63)

În cursul PAR, GMS a beneficiat de reduceri ale impozitului pe venit, iar Özpekler a beneficiat de scutiri de TVA și de taxe vamale în baza stimulentelor regionale pentru investiții. Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (25), sprijinul pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, și anume atunci când se renunță sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile.

25

| (64) | Subvenția este specifică și face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece avantajul pe care îl conferă este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare. |
| --- | --- |

(64)

Subvenția este specifică și face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece avantajul pe care îl conferă este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.

| (65) | Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la Decretul nr. 2012/3305 drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(65)

Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la Decretul nr. 2012/3305 drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.

3.2.2.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (66) | Pentru a stabili valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii, avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost calculat ca diferența dintre impozitul total de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și impozitul total de plătit în baza ratei reduse de impozitare. Totuși, avantajul conferit Özpekler s-a dovedit a fi neglijabil. Valoarea subvenției stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru GMS a fost de 0,7 %. |
| --- | --- |

(66)

Pentru a stabili valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii, avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost calculat ca diferența dintre impozitul total de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și impozitul total de plătit în baza ratei reduse de impozitare. Totuși, avantajul conferit Özpekler s-a dovedit a fi neglijabil. Valoarea subvenției stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru GMS a fost de 0,7 %.

3.2.2.4.   Observații primite după comunicarea constatărilor finale

Observații primite după comunicarea constatărilor finale

| (67) | Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat, de asemenea, observații cu privire la sprijinul pentru investițiile realizate. Aceștia au susținut că Comisia nu ar fi trebuit să calculeze avantajul pentru scutirea de TVA, întrucât toate societățile și-au compensat TVA-ul în aceeași lună sau în lunile următoare în funcție de TVA de plătit și de încasat al societății. Singurul avantaj pentru societate a fost capacitatea de a evita plata în avans a TVA-ului. |
| --- | --- |

(67)

Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat, de asemenea, observații cu privire la sprijinul pentru investițiile realizate. Aceștia au susținut că Comisia nu ar fi trebuit să calculeze avantajul pentru scutirea de TVA, întrucât toate societățile și-au compensat TVA-ul în aceeași lună sau în lunile următoare în funcție de TVA de plătit și de încasat al societății. Singurul avantaj pentru societate a fost capacitatea de a evita plata în avans a TVA-ului.

| (68) | Faptul că, din punct de vedere contabil, cuantumurile datorate de TVA sunt deduse din cuantumurile de încasat, nu elimină avantajul în ceea ce privește fluxul de numerar, care decurge din faptul că producătorii-exportatori nu trebuie să plătească în avans numerar, iar apoi să aștepte să primească o rambursare din partea autorităților fiscale pe baza prelucrării declarațiilor lor lunare de TVA, astfel cum este cazul pentru societățile care nu beneficiază de schemă. Într-adevăr, după cum au confirmat chiar producătorii-exportatori, „singurul avantaj al schemei pentru părți este capacitatea de a evita plata TVA-ului [...] pe care alte societăți care nu dețin un certificat de stimulare a investițiilor trebuie să o facă inițial și ulterior să obțină un credit” (26). Prin urmare, argumentele producătorilor-exportatori au fost respinse. |
| --- | --- |

(68)

Faptul că, din punct de vedere contabil, cuantumurile datorate de TVA sunt deduse din cuantumurile de încasat, nu elimină avantajul în ceea ce privește fluxul de numerar, care decurge din faptul că producătorii-exportatori nu trebuie să plătească în avans numerar, iar apoi să aștepte să primească o rambursare din partea autorităților fiscale pe baza prelucrării declarațiilor lor lunare de TVA, astfel cum este cazul pentru societățile care nu beneficiază de schemă. Într-adevăr, după cum au confirmat chiar producătorii-exportatori, „singurul avantaj al schemei pentru părți este capacitatea de a evita plata TVA-ului [...] pe care alte societăți care nu dețin un certificat de stimulare a investițiilor trebuie să o facă inițial și ulterior să obțină un credit” (26). Prin urmare, argumentele producătorilor-exportatori au fost respinse.

26

3.3.   Transfer direct de fonduri - finanțare preferențială

Transfer direct de fonduri - finanțare preferențială

3.3.1.   Asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii

Asigurări cu sprijin din partea statului pentru sectorul acvaculturii

3.3.1.1.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (69) | În conformitate cu Legea asigurărilor agricole nr. 5363 (27) și cu Decretul 2018/380 (28) privind riscurile, culturile și regiunile care urmează să fie acoperite de pool-ul de asigurări agricole și de ratele de sprijin pentru prime pentru anul 2019, producătorii de produse de acvacultură pot beneficia de o primă de asigurare redusă pentru acoperirea pierderilor stocului de pește și ale recoltării de păstrăv din cauza numeroaselor boli posibile, a dezastrelor naturale, a accidentelor etc. Sprijinul din partea GT se ridică la 50 % din prima de asigurare. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu Legea asigurărilor agricole nr. 5363 (27) și cu Decretul 2018/380 (28) privind riscurile, culturile și regiunile care urmează să fie acoperite de pool-ul de asigurări agricole și de ratele de sprijin pentru prime pentru anul 2019, producătorii de produse de acvacultură pot beneficia de o primă de asigurare redusă pentru acoperirea pierderilor stocului de pește și ale recoltării de păstrăv din cauza numeroaselor boli posibile, a dezastrelor naturale, a accidentelor etc. Sprijinul din partea GT se ridică la 50 % din prima de asigurare.

27

28

3.3.1.2.   Concluzie

Concluzie

| (70) | Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (29), avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru asigurarea de viață a stocului de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT producătorilor de păstrăv și a unei contribuții financiare, deoarece beneficiarii subvenției beneficiază de o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea unor riscuri comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată. |
| --- | --- |

(70)

Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (29), avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru asigurarea de viață a stocului de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui grant direct acordat de GT producătorilor de păstrăv și a unei contribuții financiare, deoarece beneficiarii subvenției beneficiază de o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea unor riscuri comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.

29

| (71) | Sprijinul este specific, întrucât autoritatea care îl acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la această primă redusă, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii. |
| --- | --- |

(71)

Sprijinul este specific, întrucât autoritatea care îl acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la această primă redusă, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.

3.3.1.3.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (72) | Comisia a stabilit că unul dintre producătorii incluși în eșantion, Özpekler, a beneficiat de această schemă. Valoarea subvenției în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 0,1 %. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a stabilit că unul dintre producătorii incluși în eșantion, Özpekler, a beneficiat de această schemă. Valoarea subvenției în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 0,1 %.

3.3.2.   Împrumuturi preferențiale

Împrumuturi preferențiale

| (73) | În cursul anchetei inițiale, Comisia a constatat că producătorii de păstrăv din Turcia au beneficiat de împrumuturi preferențiale, cum ar fi:






  — | împrumuturi agricole cu dobândă mică sau zero; |
| --- | --- | --- |

(73)

În cursul anchetei inițiale, Comisia a constatat că producătorii de păstrăv din Turcia au beneficiat de împrumuturi preferențiale, cum ar fi:

—

împrumuturi agricole cu dobândă mică sau zero;

| — | credite la export cu dobândă mică acordate de Banca Eximbank din Turcia. |
| --- | --- |

—

credite la export cu dobândă mică acordate de Banca Eximbank din Turcia.

3.3.2.1.   Împrumuturi agricole

Împrumuturi agricole

3.3.2.2.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (74) | În primul rând, Decretul nr. 2018/1188 prevede că cooperativele de credit agricol (denumite în continuare „CCA”) și Ziraat Bankasi A.S. pot acorda producătorilor din sectorul acvaculturii credite preferențiale și împrumuturi pentru întreprinderi. Producătorii de păstrăvi pot beneficia de reduceri ale ratelor dobânzii aplicabile cuprinse între 50 % și 100 %. Plafonul creditului este de 5 000 000 TL. Decretul se referă la o perioadă de aplicare cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2019 (inclusiv zilele respective). |
| --- | --- |

(74)

În primul rând, Decretul nr. 2018/1188 prevede că cooperativele de credit agricol (denumite în continuare „CCA”) și Ziraat Bankasi A.S. pot acorda producătorilor din sectorul acvaculturii credite preferențiale și împrumuturi pentru întreprinderi. Producătorii de păstrăvi pot beneficia de reduceri ale ratelor dobânzii aplicabile cuprinse între 50 % și 100 %. Plafonul creditului este de 5 000 000 TL. Decretul se referă la o perioadă de aplicare cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2019 (inclusiv zilele respective).

| (75) | CCA enumerate în decret sunt entități de drept privat înființate de producători agricoli (persoane fizice sau entități juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a sprijini nevoile de natură financiară ale activității lor. |
| --- | --- |

(75)

CCA enumerate în decret sunt entități de drept privat înființate de producători agricoli (persoane fizice sau entități juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a sprijini nevoile de natură financiară ale activității lor.

| (76) | Ziraat Bankasi A.S. este Banca Agricolă a Republicii Turcia, o bancă deținută integral de stat. În cursul anchetei inițiale, acțiunile sale erau deținute de Subsecretariatul Trezoreriei. Începând din 2018, însă, capitalul său a fost transferat Fondului de Investiții al Turciei. În conformitate cu articolul 2 din Legea nr. 6741 privind înființarea societății de gestionare a fondurilor de investiții din Turcia și modificarea anumitor legi, Fondul de Investiții al Turciei este o instituție afiliată președinției. Președintele Consiliului de administrație al fondului este Președintele republicii. Unul dintre membrii consiliului de administrație poate fi numit vicepreședinte de către Președintele republicii. Prin urmare, Ziraat Bankasi A.S. continuă să fie învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public, în pofida schimbării formale a acționariatului său. |
| --- | --- |

(76)

Ziraat Bankasi A.S. este Banca Agricolă a Republicii Turcia, o bancă deținută integral de stat. În cursul anchetei inițiale, acțiunile sale erau deținute de Subsecretariatul Trezoreriei. Începând din 2018, însă, capitalul său a fost transferat Fondului de Investiții al Turciei. În conformitate cu articolul 2 din Legea nr. 6741 privind înființarea societății de gestionare a fondurilor de investiții din Turcia și modificarea anumitor legi, Fondul de Investiții al Turciei este o instituție afiliată președinției. Președintele Consiliului de administrație al fondului este Președintele republicii. Unul dintre membrii consiliului de administrație poate fi numit vicepreședinte de către Președintele republicii. Prin urmare, Ziraat Bankasi A.S. continuă să fie învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public, în pofida schimbării formale a acționariatului său.

| (77) | În al doilea rând, Decretul nr. 2010/27612 (30) prevede că pot fi acordate IMM-urilor împrumuturi cu o rată a dobânzii egală cu zero. |
| --- | --- |

(77)

În al doilea rând, Decretul nr. 2010/27612 (30) prevede că pot fi acordate IMM-urilor împrumuturi cu o rată a dobânzii egală cu zero.

30

3.3.2.3.   Constatări

Constatări

| (78) | În cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut doar credite în curs de derulare cu dobândă mică de la Ziraat Bankasi A.S., dar nu au utilizat împrumuturi cu dobândă mică de la CCA sau împrumuturi cu dobândă zero pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(78)

În cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut doar credite în curs de derulare cu dobândă mică de la Ziraat Bankasi A.S., dar nu au utilizat împrumuturi cu dobândă mică de la CCA sau împrumuturi cu dobândă zero pentru IMM-uri.

3.3.2.4.   Credite la export

Credite la export

3.3.2.5.   Descriere și temei juridic

Descriere și temei juridic

| (79) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ș. (denumită în continuare „Eximbank”) a fost constituită de către GT la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332 (31) privind creditele la export, și este o bancă deținută integral de stat care acționează ca instrument de stimulare a exporturilor al GT în cadrul strategiei de export a Turciei. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate (32), în vederea creșterii exporturilor realizate de întreprinderile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ș. (denumită în continuare „Eximbank”) a fost constituită de către GT la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332 (31) privind creditele la export, și este o bancă deținută integral de stat care acționează ca instrument de stimulare a exporturilor al GT în cadrul strategiei de export a Turciei. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate (32), în vederea creșterii exporturilor realizate de întreprinderile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public.

31

32

| (80) | Legea nr. 3332 și Rezoluția nr. 2013/4286 (33) privind înființarea Eximbank constituie temeiul juridic pentru creditele la export acordate prin intermediul Eximbank. Eximbank oferă sprijin financiar (fie direct, fie prin intermediul băncilor corespondente care lucrează pe bază de comision), cum ar fi credite la export condiționate de export înainte sau după expediere și credite de investiții orientate către export acordate exportatorilor, cu intenția de a spori competitivitatea exportatorilor turci pe piețele străine. |
| --- | --- |

(80)

Legea nr. 3332 și Rezoluția nr. 2013/4286 (33) privind înființarea Eximbank constituie temeiul juridic pentru creditele la export acordate prin intermediul Eximbank. Eximbank oferă sprijin financiar (fie direct, fie prin intermediul băncilor corespondente care lucrează pe bază de comision), cum ar fi credite la export condiționate de export înainte sau după expediere și credite de investiții orientate către export acordate exportatorilor, cu intenția de a spori competitivitatea exportatorilor turci pe piețele străine.

33

| (81) | În plus, așa-numitele „credite de reescont” sunt utilizate pentru a furniza avansuri în numerar exportatorilor pe baza scontării facturilor și a documentelor referitoare la vânzările la export. Temeiul juridic al acestor credite este reprezentat de documentul „Instrucțiuni de punere în aplicare privind creditele de reescont pentru exporturi și serviciile care aduc câștiguri din schimburile valutare” (34). Creditele de reescont sunt finanțate de Banca Centrală a Turciei (denumită în continuare „CBRT”), dar sunt canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale CBRT. Ratele dobânzii sunt stabilite de CBRT, iar băncile corespondente sunt remunerate printr-un comision perceput beneficiarilor. |
| --- | --- |

(81)

În plus, așa-numitele „credite de reescont” sunt utilizate pentru a furniza avansuri în numerar exportatorilor pe baza scontării facturilor și a documentelor referitoare la vânzările la export. Temeiul juridic al acestor credite este reprezentat de documentul „Instrucțiuni de punere în aplicare privind creditele de reescont pentru exporturi și serviciile care aduc câștiguri din schimburile valutare” (34). Creditele de reescont sunt finanțate de Banca Centrală a Turciei (denumită în continuare „CBRT”), dar sunt canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale CBRT. Ratele dobânzii sunt stabilite de CBRT, iar băncile corespondente sunt remunerate printr-un comision perceput beneficiarilor.

34

3.3.2.6.   Constatări

Constatări

| (82) | În cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite la export în curs de derulare cu dobândă mică acordate fie direct de Eximbank, fie prin intermediul altor bănci publice sau private care acționează ca bănci corespondente ale Eximbank. Societățile au beneficiat, de asemenea, de credite de reescont prin intermediul Eximbank sau prin intermediul altor bănci publice sau private. |
| --- | --- |

(82)

În cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion au avut credite la export în curs de derulare cu dobândă mică acordate fie direct de Eximbank, fie prin intermediul altor bănci publice sau private care acționează ca bănci corespondente ale Eximbank. Societățile au beneficiat, de asemenea, de credite de reescont prin intermediul Eximbank sau prin intermediul altor bănci publice sau private.

3.3.2.7.   Concluzie generală privind împrumuturile preferențiale

Concluzie generală privind împrumuturile preferențiale

| (83) | Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (35), finanțarea preferențială menționată anterior (împrumuturi agricole și credite la export) este considerată o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(83)

Astfel cum s-a confirmat în ancheta inițială (35), finanțarea preferențială menționată anterior (împrumuturi agricole și credite la export) este considerată o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

35

| (84) | Pe baza constatărilor anchetei actuale, Comisia a concluzionat că schemele de finanțare preferențială menționate mai sus conferă avantaje beneficiarilor, întrucât această finanțare este acordată sub ratele pieței, și anume în condiții care nu reflectă condițiile pieței pentru o finanțare cu o scadență comparabilă. |
| --- | --- |

(84)

Pe baza constatărilor anchetei actuale, Comisia a concluzionat că schemele de finanțare preferențială menționate mai sus conferă avantaje beneficiarilor, întrucât această finanțare este acordată sub ratele pieței, și anume în condiții care nu reflectă condițiile pieței pentru o finanțare cu o scadență comparabilă.

| (85) | Aceste scheme de finanțare preferențială sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile agricole, deoarece autoritățile care acordă finanțarea sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul, rezervându-l anumitor întreprinderi. Creditele la export sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sunt condiționate de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(85)

Aceste scheme de finanțare preferențială sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile agricole, deoarece autoritățile care acordă finanțarea sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul, rezervându-l anumitor întreprinderi. Creditele la export sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sunt condiționate de rezultatele la export.

| (86) | Prin urmare, toate schemele de finanțare preferențială menționate mai sus sunt considerate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(86)

Prin urmare, toate schemele de finanțare preferențială menționate mai sus sunt considerate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii.

3.3.2.8.   Observații primite după comunicarea constatărilor finale

Observații primite după comunicarea constatărilor finale

| (87) | În urma comunicării constatărilor finale, cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat observații cu privire la metodologia de calcul a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatoriii pentru împrumuturile preferențiale, susținând că numai împrumuturile primite de la Eximbank erau preferențiale, în timp ce împrumuturile primite de la alte bănci comerciale s-au încadrat în condițiile pieței, chiar dacă rata reală a dobânzii era mai mică decât valoarea de referință utilizată de Comisie. În consecință, potrivit producătorilor-exportatori, rata mai scăzută a dobânzii primite nu a determinat ca împrumuturile respective să devină pasibile de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(87)

În urma comunicării constatărilor finale, cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au prezentat observații cu privire la metodologia de calcul a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatoriii pentru împrumuturile preferențiale, susținând că numai împrumuturile primite de la Eximbank erau preferențiale, în timp ce împrumuturile primite de la alte bănci comerciale s-au încadrat în condițiile pieței, chiar dacă rata reală a dobânzii era mai mică decât valoarea de referință utilizată de Comisie. În consecință, potrivit producătorilor-exportatori, rata mai scăzută a dobânzii primite nu a determinat ca împrumuturile respective să devină pasibile de măsuri compensatorii.

| (88) | Astfel cum se explică în considerentul 80, prezenta anchetă a confirmat că creditele la export au fost acordate nu numai direct de Eximbank, ci și prin intermediul altor bănci publice sau private care acționează ca agenți ai Eximbank. În plus, setul de condiții stabilit în considerentele 83-85 a confirmat că aceste împrumuturi sunt pasibile de măsuri compensatorii. În plus, astfel cum se explică în considerentul 81, creditele de reescont erau finanțate de CBRT, dar erau canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale CBRT. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum se explică în considerentul 80, prezenta anchetă a confirmat că creditele la export au fost acordate nu numai direct de Eximbank, ci și prin intermediul altor bănci publice sau private care acționează ca agenți ai Eximbank. În plus, setul de condiții stabilit în considerentele 83-85 a confirmat că aceste împrumuturi sunt pasibile de măsuri compensatorii. În plus, astfel cum se explică în considerentul 81, creditele de reescont erau finanțate de CBRT, dar erau canalizate prin intermediul instituțiilor financiare (bănci publice și private) turce care acționează ca bănci corespondente ale CBRT.

| (89) | Comisia a examinat în detaliu împrumuturile declarate nepreferențiale de către societățile incluse în eșantion. Cu toate acestea, informațiile furnizate nu au fost suficiente pentru a concluziona că aceste împrumuturi nu erau legate de schemele preferențiale. De fapt, documentele justificative furnizate pentru aceste împrumuturi în cursul anchetei au indicat în mod clar faptul că finanțarea acordată a fost legată de angajamentele de export. În plus, în multe cazuri, a fost furnizată doar o scrisoare în limba turcă din partea societății care solicită fonduri de la bănci. În continuare, acordurile-cadru generale ale băncilor au inclus întotdeauna articole care corelează creditele la export acordate cu practicile de stimulare ale Eximbank și ale CBRT. Prin urmare, argumentele producătorilor-exportatori au fost respinse. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a examinat în detaliu împrumuturile declarate nepreferențiale de către societățile incluse în eșantion. Cu toate acestea, informațiile furnizate nu au fost suficiente pentru a concluziona că aceste împrumuturi nu erau legate de schemele preferențiale. De fapt, documentele justificative furnizate pentru aceste împrumuturi în cursul anchetei au indicat în mod clar faptul că finanțarea acordată a fost legată de angajamentele de export. În plus, în multe cazuri, a fost furnizată doar o scrisoare în limba turcă din partea societății care solicită fonduri de la bănci. În continuare, acordurile-cadru generale ale băncilor au inclus întotdeauna articole care corelează creditele la export acordate cu practicile de stimulare ale Eximbank și ale CBRT. Prin urmare, argumentele producătorilor-exportatori au fost respinse.

| (90) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au afirmat, de asemenea, că unele împrumuturi nu erau subordonate exportului și, prin urmare, nu puteau face obiectul unor măsuri compensatorii. În urma reexaminării, Comisia a fost de acord, pe baza documentelor justificative, că unele împrumuturi nu erau nici legate de vânzările la export, nici nu intrau sub incidența împrumuturilor agricole subvenționate și, prin urmare, nu au fost acoperite de nicio schemă de subvenționare. Prin urmare, Comisia a eliminat aceste împrumuturi din calculul avantajului. |
| --- | --- |

(90)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au afirmat, de asemenea, că unele împrumuturi nu erau subordonate exportului și, prin urmare, nu puteau face obiectul unor măsuri compensatorii. În urma reexaminării, Comisia a fost de acord, pe baza documentelor justificative, că unele împrumuturi nu erau nici legate de vânzările la export, nici nu intrau sub incidența împrumuturilor agricole subvenționate și, prin urmare, nu au fost acoperite de nicio schemă de subvenționare. Prin urmare, Comisia a eliminat aceste împrumuturi din calculul avantajului.

| (91) | Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a furnizat informații conform cărora unul dintre împrumuturile primite nu era legat de produsul în cauză și că, prin urmare, nu putea fi calculat niciun avantaj pentru acesta. Comisia a examinat informațiile primite însă nu a putut confirma că domeniul de aplicare al împrumutului a fost limitat la alte produse decât produsul în cauză. Prin urmare, argumentul producătorului-exportatori a fost respins. |
| --- | --- |

(91)

Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a furnizat informații conform cărora unul dintre împrumuturile primite nu era legat de produsul în cauză și că, prin urmare, nu putea fi calculat niciun avantaj pentru acesta. Comisia a examinat informațiile primite însă nu a putut confirma că domeniul de aplicare al împrumutului a fost limitat la alte produse decât produsul în cauză. Prin urmare, argumentul producătorului-exportatori a fost respins.

| (92) | După comunicarea constatărilor finale, precum și după comunicarea constatărilor suplimentare, același producător-exportator inclus în eșantion a susținut că unele împrumuturi subordonate exportului nu erau legate doar de produsul în cauză, ci și de alți pești exportați. Comisia a examinat aceste împrumuturi și, pe baza informațiilor furnizate de societate, a putut confirma, pentru unele dintre împrumuturi, că împrumuturile subordonate exportului pretinse erau legate de diferite tipuri de pește exportat. Prin urmare, calculele au fost adaptate în consecință. |
| --- | --- |

(92)

După comunicarea constatărilor finale, precum și după comunicarea constatărilor suplimentare, același producător-exportator inclus în eșantion a susținut că unele împrumuturi subordonate exportului nu erau legate doar de produsul în cauză, ci și de alți pești exportați. Comisia a examinat aceste împrumuturi și, pe baza informațiilor furnizate de societate, a putut confirma, pentru unele dintre împrumuturi, că împrumuturile subordonate exportului pretinse erau legate de diferite tipuri de pește exportat. Prin urmare, calculele au fost adaptate în consecință.

| (93) | În plus, producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că Comisia ar trebui să ia în considerare rata dobânzii de referință la cea mai apropiată dată înainte sau după data de începere a împrumutului. În acest sens, Comisia a observat că datele de referință furnizate la o anumită dată sunt considerate valabile de la data respectivă până la publicarea de noi date. Prin urmare, Comisia a luat în considerare în mod sistematic valoarea de referință la cea mai apropiată dată înainte de data de începere a împrumutului. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(93)

În plus, producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că Comisia ar trebui să ia în considerare rata dobânzii de referință la cea mai apropiată dată înainte sau după data de începere a împrumutului. În acest sens, Comisia a observat că datele de referință furnizate la o anumită dată sunt considerate valabile de la data respectivă până la publicarea de noi date. Prin urmare, Comisia a luat în considerare în mod sistematic valoarea de referință la cea mai apropiată dată înainte de data de începere a împrumutului. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (94) | Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au evidențiat, de asemenea, o serie de erori materiale în calcularea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii pentru împrumuturile preferențiale în legătură cu rambursările de capital în cursul PAR, numărul de zile care trebuie luate în considerare pentru calcularea dobânzii în cursul PAR și ratele de referință selectate la date eronate. Aceste erori materiale au fost corectate. După comunicarea constatărilor suplimentare, un producător-exportator inclus în eșantion a solicitat efectuarea unor modificări minore suplimentare la trei împrumuturi. Un împrumut a fost corectat. Cu toate acestea, întrucât avantajul aferent celorlalte două împrumuturi fusese deja eliminat pe baza corecțiilor anterioare, nu au fost considerate necesare modificări suplimentare. |
| --- | --- |

(94)

Cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au evidențiat, de asemenea, o serie de erori materiale în calcularea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii pentru împrumuturile preferențiale în legătură cu rambursările de capital în cursul PAR, numărul de zile care trebuie luate în considerare pentru calcularea dobânzii în cursul PAR și ratele de referință selectate la date eronate. Aceste erori materiale au fost corectate. După comunicarea constatărilor suplimentare, un producător-exportator inclus în eșantion a solicitat efectuarea unor modificări minore suplimentare la trei împrumuturi. Un împrumut a fost corectat. Cu toate acestea, întrucât avantajul aferent celorlalte două împrumuturi fusese deja eliminat pe baza corecțiilor anterioare, nu au fost considerate necesare modificări suplimentare.

| (95) | Luând în considerare observațiile formulate de părțile interesate, valorile subvențiilor în legătură cu schemele de finanțare preferențială stabilite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost de 0,75 % pentru Özpekler și de 0,72 % pentru GMS. |
| --- | --- |

(95)

Luând în considerare observațiile formulate de părțile interesate, valorile subvențiilor în legătură cu schemele de finanțare preferențială stabilite în cursul PAR pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au fost de 0,75 % pentru Özpekler și de 0,72 % pentru GMS.

3.3.2.9.   Calculul valorii subvenției

Calculul valorii subvenției

| (96) | În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul finanțării preferențiale a fost calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și suma care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil. Ca valoare de referință, Comisia a folosit rata medie ponderată a dobânzii împrumuturilor comerciale pe piața internă turcă, pe baza datelor obținute de la CBRT (36). Comisia a alocat avantajul legat de creditele la export vânzărilor la export, iar împrumuturile agricole au fost alocate vânzărilor totale. |
| --- | --- |

(96)

În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul finanțării preferențiale a fost calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și suma care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil. Ca valoare de referință, Comisia a folosit rata medie ponderată a dobânzii împrumuturilor comerciale pe piața internă turcă, pe baza datelor obținute de la CBRT (36). Comisia a alocat avantajul legat de creditele la export vânzărilor la export, iar împrumuturile agricole au fost alocate vânzărilor totale.

36

| (97) | Valorile calculate ale subvențiilor pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:

  Tabelul 2


  Finanțare preferențială







  Denumirea societății | Valoarea subvenției |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 0,75 % |
| GMS | 0,72 % |

(97)

Valorile calculate ale subvențiilor pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:

Tabelul 2

Tabelul 2

Finanțare preferențială

Finanțare preferențială

Denumirea societății

Valoarea subvenției

Özpekler

0,75 %

GMS

0,72 %

3.4.   Valoarea finală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

Valoarea finală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

| (98) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a constatat că valoarea agregată, exprimată ad valorem, a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, a fost de 4,2 % și, respectiv, de 3,2 % pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, ceea ce demonstrează continuarea subvenționării în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

  Tabelul 3


  Ratele pentru fiecare subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii








  Schema de sprijin | GMS | Özpekler |
| --- | --- | --- | --- |
| Sprijin direct pentru producția de păstrăv | 2,84 % | 2,38 % |
| Împrumuturi preferențiale | 0,72 % | 0,75 % |
| Sprijin pentru primele de asigurare | 0,0 % | 0,10 % |
| Sprijin pentru investițiile realizate | 0,70 % | 0,0 % |
| Valoarea totală a subvenției | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a constatat că valoarea agregată, exprimată ad valorem, a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, a fost de 4,2 % și, respectiv, de 3,2 % pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, ceea ce demonstrează continuarea subvenționării în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

ad valorem

Tabelul 3

Tabelul 3

Ratele pentru fiecare subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii

Ratele pentru fiecare subvenție care face obiectul unor măsuri compensatorii

Schema de sprijin

GMS

Özpekler

Sprijin direct pentru producția de păstrăv

2,84 %

2,38 %

Împrumuturi preferențiale

0,72 %

0,75 %

Sprijin pentru primele de asigurare

0,0 %

0,10 %

Sprijin pentru investițiile realizate

0,70 %

0,0 %

Valoarea totală a subvenției

Valoarea totală a subvenției

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5.   Probabilitatea unei continuări a subvenționării

Probabilitatea unei continuări a subvenționării

| (99) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea subvenționării. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea subvenționării.

| (100) | Astfel cum se precizează în considerentele 33-97, s-a constatat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii-exportatori turci ai produsului în cauză au beneficiat în continuare de subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii, acordate de autoritățile publice. |
| --- | --- |

(100)

Astfel cum se precizează în considerentele 33-97, s-a constatat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii-exportatori turci ai produsului în cauză au beneficiat în continuare de subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii, acordate de autoritățile publice.

| (101) | Programele de subvenții conferă avantaje recurente și nu există niciun indiciu că acestea urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. În plus, exportatorii sunt, de regulă, eligibili pentru mai multe subvenții. |
| --- | --- |

(101)

Programele de subvenții conferă avantaje recurente și nu există niciun indiciu că acestea urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. În plus, exportatorii sunt, de regulă, eligibili pentru mai multe subvenții.

| (102) | S-a analizat, de asemenea, dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune. |
| --- | --- |

(102)

S-a analizat, de asemenea, dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune.

| (103) | Turcia este un mare producător al produsului în cauză. Pe baza datelor colectate în cursul anchetei și astfel cum se subliniază în considerentul 165, Turcia a produs 95 000 de tone de păstrăv în cursul perioadei anchetei de reexaminare (37). Astfel cum se menționează în considerentul 112, volumele importurilor de păstrăv din Turcia au fost substanțiale, de aproximativ 20 500 de tone echivalent pește întreg în aceeași perioadă, reprezentând aproximativ 14 % din piața Uniunii. Nu au existat indicii că aceste volume ar scădea în cazul în care măsurile ar fi retrase. |
| --- | --- |

(103)

Turcia este un mare producător al produsului în cauză. Pe baza datelor colectate în cursul anchetei și astfel cum se subliniază în considerentul 165, Turcia a produs 95 000 de tone de păstrăv în cursul perioadei anchetei de reexaminare (37). Astfel cum se menționează în considerentul 112, volumele importurilor de păstrăv din Turcia au fost substanțiale, de aproximativ 20 500 de tone echivalent pește întreg în aceeași perioadă, reprezentând aproximativ 14 % din piața Uniunii. Nu au existat indicii că aceste volume ar scădea în cazul în care măsurile ar fi retrase.

37

| (104) | În aceste condiții, există o mare probabilitate ca volumul exporturilor care fac obiectul unor subvenții din produsul în cauză către Uniune, care erau deja semnificative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, să crească dacă măsurile ar fi abrogate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării subvenționării. |
| --- | --- |

(104)

În aceste condiții, există o mare probabilitate ca volumul exporturilor care fac obiectul unor subvenții din produsul în cauză către Uniune, care erau deja semnificative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, să crească dacă măsurile ar fi abrogate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării subvenționării.

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (105) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria Uniunii în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(105)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria Uniunii în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (106) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost estimată la aproximativ 129 de milioane kg „echivalent pește întreg”, pe baza datelor furnizate de solicitant și de societățile individuale incluse în eșantion. Cei opt producători cooperanți din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 13 % din producția totală a Uniunii de produs similar. |
| --- | --- |

(106)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost estimată la aproximativ 129 de milioane kg „echivalent pește întreg”, pe baza datelor furnizate de solicitant și de societățile individuale incluse în eșantion. Cei opt producători cooperanți din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 13 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (107) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea volumului total estimat al vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 118) și a volumului total al importurilor identificat de Eurostat (a se vedea considerentul 91 și tabelele 6 și 8). |
| --- | --- |

(107)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea volumului total estimat al vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 118) și a volumului total al importurilor identificat de Eurostat (a se vedea considerentul 91 și tabelele 6 și 8).

| (108) | Volumul importurilor în Eurostat este raportat în greutate netă pentru șase coduri NC diferite, și anume: viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat sub formă de pește întreg și/sau eviscerat sau fileuri. Greutatea netă înregistrată în Eurostat a fost transformată în „echivalent pește întreg” (whole fish equivalents – WFE) în scopul comparării, întrucât datele privind producția și vânzările industriei Uniunii au fost raportate în WFE. Transformarea s-a realizat prin împărțirea volumului importurilor înregistrat în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Factorii de conversie utilizați au fost cei furnizați de solicitant și utilizați în ancheta inițială:

  Tabelul 4


  Factori de conversie (în tone WFE)







  Viu | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat) | 0,85 |
| File: proaspăt/refrigerat/congelat | 0,47 |
| File: afumat | 0,40 |

(108)

Volumul importurilor în Eurostat este raportat în greutate netă pentru șase coduri NC diferite, și anume: viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat sub formă de pește întreg și/sau eviscerat sau fileuri. Greutatea netă înregistrată în Eurostat a fost transformată în „echivalent pește întreg” (whole fish equivalents – WFE) în scopul comparării, întrucât datele privind producția și vânzările industriei Uniunii au fost raportate în WFE. Transformarea s-a realizat prin împărțirea volumului importurilor înregistrat în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Factorii de conversie utilizați au fost cei furnizați de solicitant și utilizați în ancheta inițială:

whole fish equivalents

Tabelul 4

Tabelul 4

Factori de conversie (în tone WFE)

Factori de conversie (în tone WFE)

Viu

1,00

Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat)

0,85

File: proaspăt/refrigerat/congelat

0,47

File: afumat

0,40

| (109) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Consumul la nivelul Uniunii (în tone WFE) | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piața Uniunii | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Indice | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar referitoare la macroindicatori și Eurostat |

(109)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Consumul la nivelul Uniunii (în tone WFE)

Consumul la nivelul Uniunii (în tone WFE)

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Piața Uniunii

150 175

147 069

157 078

147 603

Indice

100

98

105

98

Sursa: Răspunsurile la chestionar referitoare la macroindicatori și Eurostat

Sursa:

| (110) | Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat ușor în cursul perioadei examinate. În ansamblu, consumul Uniunii a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate, de la 150 175 de tone WFE în 2016 la 147 603 tone WFE în cursul PAR. |
| --- | --- |

(110)

Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat ușor în cursul perioadei examinate. În ansamblu, consumul Uniunii a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate, de la 150 175 de tone WFE în 2016 la 147 603 tone WFE în cursul PAR.

4.3.   Importurile provenite din țara în cauză

Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (111) | Comisia a stabilit volumul și cota de piață a importurilor pe baza datelor Eurostat exprimate în tone WFE, astfel cum se indică în considerentul 92. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor și a consumului total la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(111)

Comisia a stabilit volumul și cota de piață a importurilor pe baza datelor Eurostat exprimate în tone WFE, astfel cum se indică în considerentul 92. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor și a consumului total la nivelul Uniunii.

| (112) | Pe această bază, importurile din Turcia și cota lor de piață au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul importurilor (în tone WFE) și cota de piață | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Turcia | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Indice | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Cotă de piață | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Indice | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Sursa: Eurostat |

(112)

Pe această bază, importurile din Turcia și cota lor de piață au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul importurilor (în tone WFE) și cota de piață

Volumul importurilor (în tone WFE) și cota de piață

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul importurilor din Turcia

21 684

19 523

17 831

20 466

Indice

Indice

100

100

90

90

82

82

94

94

Cotă de piață

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Indice

100

92

79

96

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (113) | Volumul importurilor din Turcia a scăzut constant între 2016 și 2018 și a crescut din nou în cursul PAR. În ansamblu, volumul importurilor a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, într-un ritm mult inferior celui înregistrat de importurile din alte țări, care au scăzut cu 13 % în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 106). În cursul PAR, volumul importurilor de păstrăv din Turcia a fost în continuare substanțial, de 20 446 de tone WFE. |
| --- | --- |

(113)

Volumul importurilor din Turcia a scăzut constant între 2016 și 2018 și a crescut din nou în cursul PAR. În ansamblu, volumul importurilor a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, într-un ritm mult inferior celui înregistrat de importurile din alte țări, care au scăzut cu 13 % în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 106). În cursul PAR, volumul importurilor de păstrăv din Turcia a fost în continuare substanțial, de 20 446 de tone WFE.

| (114) | Cota de piață a urmat aceeași tendință ca și volumul importurilor, și anume a scăzut între 2016 și 2018 de la 14,4 % la 11,4 %, și anume cu 3 puncte procentuale, apoi a crescut din nou în cursul PAR la 13,9 %. În ansamblu, importurile din Turcia și-au păstrat o cotă de piață relativ stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018, în care aceasta a scăzut cu 1,9 puncte procentuale față de 2017. |
| --- | --- |

(114)

Cota de piață a urmat aceeași tendință ca și volumul importurilor, și anume a scăzut între 2016 și 2018 de la 14,4 % la 11,4 %, și anume cu 3 puncte procentuale, apoi a crescut din nou în cursul PAR la 13,9 %. În ansamblu, importurile din Turcia și-au păstrat o cotă de piață relativ stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018, în care aceasta a scăzut cu 1,9 puncte procentuale față de 2017.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (115) | Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în tone WFE, la valoarea totală a importurilor respective. |
| --- | --- |

(115)

Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în tone WFE, la valoarea totală a importurilor respective.

| (116) | Pe această bază, prețul mediu ponderat al importurilor din Turcia a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețuri de import (EUR/tonă WFE) | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Indice | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Sursa: Eurostat |

(116)

Pe această bază, prețul mediu ponderat al importurilor din Turcia a evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețuri de import (EUR/tonă WFE)

Prețuri de import (EUR/tonă WFE)

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Turcia

2 940

2 803

2 789

2 887

Indice

100

95

95

98

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (117) | Prețul de import din Turcia a scăzut cu 5 % între 2016 și 2018 și apoi a crescut cu 3,5 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, prețul de import din Turcia a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Comparativ cu prețurile vânzărilor Uniunii, menționate în tabelul 12, prețul importurilor din Turcia a fost mult inferior prețurilor Uniunii pe parcursul întregii perioade vizate. |
| --- | --- |

(117)

Prețul de import din Turcia a scăzut cu 5 % între 2016 și 2018 și apoi a crescut cu 3,5 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, prețul de import din Turcia a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Comparativ cu prețurile vânzărilor Uniunii, menționate în tabelul 12, prețul importurilor din Turcia a fost mult inferior prețurilor Uniunii pe parcursul întregii perioade vizate.

| (118) | Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(118)

Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii turci cooperanți incluși în eșantion destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), inclusiv taxa compensatorie, cu ajustări corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor provenite de la producătorii turci cooperanți incluși în eșantion destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), inclusiv taxa compensatorie, cu ajustări corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului.

| (119) | Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare. Acesta a indicat marje de subcotare medii ponderate între 13,7 % și 32,2 % pentru importurile din Turcia. |
| --- | --- |

(119)

Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune din cursul perioadei anchetei de reexaminare. Acesta a indicat marje de subcotare medii ponderate între 13,7 % și 32,2 % pentru importurile din Turcia.

| (120) | În cursul PAR, marja de subcotare medie ponderată a fost de 14,5 % (inclusiv taxele compensatorii). |
| --- | --- |

(120)

În cursul PAR, marja de subcotare medie ponderată a fost de 14,5 % (inclusiv taxele compensatorii).

4.3.3.   Importuri din țări terțe altele decât Turcia

Importuri din țări terțe altele decât Turcia

| (121) | Importurile de păstrăv din țări terțe, altele decât Turcia, au provenit în principal din Norvegia și Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(121)

Importurile de păstrăv din țări terțe, altele decât Turcia, au provenit în principal din Norvegia și Bosnia și Herțegovina.

| (122) | Astfel cum se menționează în considerentul 108, volumul importurilor din alte țări terțe, astfel cum a fost raportat în Eurostat, a fost exprimat în tone WFE. Pe această bază, volumul importurilor, precum și cota de piață și tendința înregistrată de prețurile pentru importurile de păstrăv din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția Turciei | Volum (tone WFE) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Indice | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Cotă de piață | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Indice | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Preț mediu (EUR/tonă WFE) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Indice | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Sursa: Eurostat |

(122)

Astfel cum se menționează în considerentul 108, volumul importurilor din alte țări terțe, astfel cum a fost raportat în Eurostat, a fost exprimat în tone WFE. Pe această bază, volumul importurilor, precum și cota de piață și tendința înregistrată de prețurile pentru importurile de păstrăv din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția Turciei

Volum (tone WFE)

2 431

1 402

1 844

2 118

Indice

Indice

100

100

58

58

76

76

87

87

Cotă de piață

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Indice

Indice

100

100

59

59

72

72

89

89

Preț mediu (EUR/tonă WFE)

3 279

3 332

3 519

3 336

Indice

100

102

107

102

Sursa: Eurostat

Sursa:

| (123) | Volumul importurilor din alte țări terțe a fost scăzut pe tot parcursul perioadei examinate și, în general, a scăzut ușor de la 2 432 de tone în 2016 la 2 118 tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă o scădere de 13 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață corespunzătoare a rămas sub 2 % pe parcursul întregii perioade examinate și, în general, a scăzut de la 1,6 % la 1,4 %. În ansamblu, prețurile importurilor din țări terțe au crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate și au fost, în medie, considerabil mai mari decât prețurile importurilor din țara în cauză (cu 15 % mai mari în cursul PAR). |
| --- | --- |

(123)

Volumul importurilor din alte țări terțe a fost scăzut pe tot parcursul perioadei examinate și, în general, a scăzut ușor de la 2 432 de tone în 2016 la 2 118 tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă o scădere de 13 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață corespunzătoare a rămas sub 2 % pe parcursul întregii perioade examinate și, în general, a scăzut de la 1,6 % la 1,4 %. În ansamblu, prețurile importurilor din țări terțe au crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate și au fost, în medie, considerabil mai mari decât prețurile importurilor din țara în cauză (cu 15 % mai mari în cursul PAR).

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (124) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(124)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (125) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. |
| --- | --- |

(125)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

| (126) | În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate de solicitant și de societățile individuale incluse în eșantion, care se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar date de producătorii din Uniune incluși în eșantion, care se refereau doar la aceștia. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(126)

În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate de solicitant și de societățile individuale incluse în eșantion, care se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar date de producătorii din Uniune incluși în eșantion, care se refereau doar la aceștia. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (127) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare. |
| --- | --- |

(127)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare.

| (128) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(128)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (129) | Volumul producției industriei Uniunii a fost obținut de la solicitant pe baza datelor din raportul Federației producătorilor europeni din acvacultură (FEAP) (38). Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. În raportul FEAP au fost incluse și datele pentru perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(129)

Volumul producției industriei Uniunii a fost obținut de la solicitant pe baza datelor din raportul Federației producătorilor europeni din acvacultură (FEAP) (38). Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. În raportul FEAP au fost incluse și datele pentru perioada anchetei de reexaminare.

38

| (130) | Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone WFE) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Indice | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Capacitatea de producție (tone WFE) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Indice | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Gradul de utilizare a capacității | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Indice | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Sursa: Solicitantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(130)

Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției (tone WFE)

133 129

131 518

141 841

128 988

Indice

Indice

100

100

99

99

107

107

97

97

Capacitatea de producție (tone WFE)

196 211

188 879

206 760

193 133

Indice

Indice

100

100

96

96

105

105

98

98

Gradul de utilizare a capacității

68 %

70 %

69 %

67 %

Indice

100

103

101

98

Sursa: Solicitantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (131) | Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Deși a scăzut cu 1 % între 2016 și 2017, între 2017 și 2018 a crescut cu 8 %, apoi a scăzut din nou în perioada anchetei de reexaminare cu 10 %. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(131)

Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Deși a scăzut cu 1 % între 2016 și 2017, între 2017 și 2018 a crescut cu 8 %, apoi a scăzut din nou în perioada anchetei de reexaminare cu 10 %. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei examinate.

| (132) | Capacitatea de producție (39) a urmat un tipar similar cu cel al volumului de producție; a scăzut cu 4 % între 2016 și 2017, a crescut în 2018 cu 8 % și a scăzut din nou cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceasta a scăzut cu 2 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(132)

Capacitatea de producție (39) a urmat un tipar similar cu cel al volumului de producție; a scăzut cu 4 % între 2016 și 2017, a crescut în 2018 cu 8 % și a scăzut din nou cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceasta a scăzut cu 2 % în perioada examinată.

39

| (133) | Gradul de utilizare a capacității a rămas relativ stabil și, în ansamblu, a scăzut cu 2 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(133)

Gradul de utilizare a capacității a rămas relativ stabil și, în ansamblu, a scăzut cu 2 % în perioada examinată.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (134) | Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii a fost stabilit pe baza informațiilor furnizate de solicitant, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei Uniunii din volumul total al producției industriei Uniunii menționat în considerentele 129 și 130. |
| --- | --- |

(134)

Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii a fost stabilit pe baza informațiilor furnizate de solicitant, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei Uniunii din volumul total al producției industriei Uniunii menționat în considerentele 129 și 130.

| (135) | Pe această bază, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii pe piața Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone WFE) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Indice | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Cotă de piață | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Indice | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar referitoare la macroindicatori |

(135)

Pe această bază, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii pe piața Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone WFE)

126 060

126 143

137 403

125 020

Indice

100

100

109

99

Cotă de piață

84 %

86 %

88 %

85 %

Indice

100

102

104

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar referitoare la macroindicatori

Sursa:

| (136) | Volumul vânzărilor a scăzut ușor, cu 1 %, în cursul perioadei examinate. Mai întâi, acesta a rămas stabil între 2016 și 2017 și apoi a crescut cu 9 % între 2017 și 2018, însă a scăzut cu 10 % în perioada anchetei de reexaminare, atingând niveluri mai scăzute decât în 2016. Scăderea paralelă a consumului descrisă în considerentul 110 a condus la o ușoară creștere a cotei de piață a industriei Uniunii, de la 84 % în 2016 la 85 % în perioada anchetei de reexaminare, și anume o creștere de 1 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(136)

Volumul vânzărilor a scăzut ușor, cu 1 %, în cursul perioadei examinate. Mai întâi, acesta a rămas stabil între 2016 și 2017 și apoi a crescut cu 9 % între 2017 și 2018, însă a scăzut cu 10 % în perioada anchetei de reexaminare, atingând niveluri mai scăzute decât în 2016. Scăderea paralelă a consumului descrisă în considerentul 110 a condus la o ușoară creștere a cotei de piață a industriei Uniunii, de la 84 % în 2016 la 85 % în perioada anchetei de reexaminare, și anume o creștere de 1 % în cursul perioadei examinate.

4.4.2.3.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (137) | Deși consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu 1 %, ceea ce înseamnă o creștere cu 1 % a cotei de piață. |
| --- | --- |

(137)

Deși consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu 1 %, ceea ce înseamnă o creștere cu 1 % a cotei de piață.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (138) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Indice | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Productivitate (tone WFE/angajat) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Indice | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Sursa: Răspunsul la chestionar referitor la macroindicatori |

(138)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Număr de angajați

2 216

2 050

2 210

2 174

Indice

100

92

100

98

Productivitate (tone WFE/angajat)

60

64

64

59

Indice

100

107

107

99

Sursa: Răspunsul la chestionar referitor la macroindicatori

Sursa:

| (139) | Ocuparea forței de muncă în industria Uniunii a fluctuat în cursul perioadei examinate, scăzând cu 8 % între 2016 și 2017, apoi crescând din nou cu 8 % în 2018 și, în cele din urmă, scăzând cu 2 % între 2018 și perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceasta a scăzut cu 2 %. |
| --- | --- |

(139)

Ocuparea forței de muncă în industria Uniunii a fluctuat în cursul perioadei examinate, scăzând cu 8 % între 2016 și 2017, apoi crescând din nou cu 8 % în 2018 și, în cele din urmă, scăzând cu 2 % între 2018 și perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceasta a scăzut cu 2 %.

| (140) | Productivitatea a scăzut ușor din cauza unei combinații între o scădere a ocupării forței de muncă și o scădere și mai rapidă a volumului producției, astfel cum se explică în considerentul 115. |
| --- | --- |

(140)

Productivitatea a scăzut ușor din cauza unei combinații între o scădere a ocupării forței de muncă și o scădere și mai rapidă a volumului producției, astfel cum se explică în considerentul 115.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

Amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (141) | Marjele de subvenție stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare au fost cu mult peste nivelul de minimis menționat în considerentul 98. Impactul amplorii marjelor de subvenție efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din Turcia. |
| --- | --- |

(141)

Marjele de subvenție stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare au fost cu mult peste nivelul de minimis menționat în considerentul 98. Impactul amplorii marjelor de subvenție efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din Turcia.

de minimis

| (142) | Prețurile neloiale practicate continuu de producătorii-exportatori din Turcia nu au permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma practicilor de subvenționare anterioare. |
| --- | --- |

(142)

Prețurile neloiale practicate continuu de producătorii-exportatori din Turcia nu au permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma practicilor de subvenționare anterioare.

4.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (143) | Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 12


  Prețurile de vânzare și costurile din Uniune | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu (EUR/tonă WFE) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Indice | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Costul unitar de producție (EUR/tonă WFE) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Indice | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(143)

Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Prețurile de vânzare și costurile din Uniune

Prețurile de vânzare și costurile din Uniune

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Prețul de vânzare unitar mediu (EUR/tonă WFE)

3 538

3 826

3 717

3 621

Indice

100

108

105

102

Costul unitar de producție (EUR/tonă WFE)

3 612

3 848

3 697

3 650

Indice

100

107

102

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (144) | Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienții neafiliați din Uniune a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, ajungând la 3 621 EUR/tonă WFE în cursul PAR. Acesta a crescut cu 8 % între 2016 și 2017 și apoi a scăzut treptat până în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(144)

Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienții neafiliați din Uniune a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, ajungând la 3 621 EUR/tonă WFE în cursul PAR. Acesta a crescut cu 8 % între 2016 și 2017 și apoi a scăzut treptat până în perioada anchetei de reexaminare.

| (145) | Costul unitar de producție a fost mai mare decât prețul mediu de vânzare în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018. În ansamblu, costul unitar de producție a crescut cu 1 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 3 650 EUR/tonă WFE în cursul PAR, depășind prețul de vânzare unitar mediu. |
| --- | --- |

(145)

Costul unitar de producție a fost mai mare decât prețul mediu de vânzare în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018. În ansamblu, costul unitar de producție a crescut cu 1 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 3 650 EUR/tonă WFE în cursul PAR, depășind prețul de vânzare unitar mediu.

4.4.3.2.   Costurile forței de muncă

Costurile forței de muncă

| (146) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Costul mediu cu forța de muncă, pe angajat | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Indice (EF 2016=100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(146)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Costul mediu cu forța de muncă, pe angajat

Costul mediu cu forța de muncă, pe angajat

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

35 538

36 031

37 042

37 861

Indice (EF 2016=100)

100

101

104

107

Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (147) | Costul mediu cu forța de muncă pe angajat a înregistrat o creștere treptată în cursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(147)

Costul mediu cu forța de muncă pe angajat a înregistrat o creștere treptată în cursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate.

4.4.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (148) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 14


  Stocurile | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone WFE) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Indice (EF 2016=100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(148)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 14

Tabelul 14

Stocurile

Stocurile

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Stocuri finale (tone WFE)

3 304

3 336

4 776

4 852

Indice (EF 2016=100)

100

101

145

147

Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (149) | Stocurile finale totale au crescut cu 47 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(149)

Stocurile finale totale au crescut cu 47 % pe parcursul perioadei examinate.

| (150) | Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Cu excepția unei singure societăți, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu își congelează producția într-o măsură semnificativă. În concluzie, nivelurile stocurilor nu sunt considerate un indicator semnificativ al prejudiciului în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(150)

Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Cu excepția unei singure societăți, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu își congelează producția într-o măsură semnificativă. În concluzie, nivelurile stocurilor nu sunt considerate un indicator semnificativ al prejudiciului în cadrul prezentei anchete.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (151) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 15


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2016 | 2017 | 2018 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor) | -2,1 % | -0,6 % | 0,5 % | -0,8 % |
| Flux de lichidități (mii EUR) | -521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Investiții (mii EUR) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Indice | 100 | 81 | 106 | 127 |
| Randamentul investițiilor | -12,2 % | -3,8 % | 3,6 % | -5,5 % |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(151)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 15

Tabelul 15

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2016

2017

2018

Perioada anchetei de reexaminare

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)

-2,1 %

-0,6 %

0,5 %

-0,8 %

Flux de lichidități (mii EUR)

-521 095

55 338

834 534

575 407

Investiții (mii EUR)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Indice

100

81

106

127

Randamentul investițiilor

-12,2 %

-3,8 %

3,6 %

-5,5 %

Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Sursa:

| (152) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. Rentabilitatea a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018, când a fost ușor pozitivă (0,5 %). În ansamblu, în perioada examinată, rentabilitatea a pornit de la aproximativ -2,1 % în 2016 și s-a îmbunătățit treptat până în 2018, când a scăzut din nou ușor, ajungând la -0,8 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(152)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. Rentabilitatea a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018, când a fost ușor pozitivă (0,5 %). În ansamblu, în perioada examinată, rentabilitatea a pornit de la aproximativ -2,1 % în 2016 și s-a îmbunătățit treptat până în 2018, când a scăzut din nou ușor, ajungând la -0,8 % în cursul PAR.

| (153) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de lichidități a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității, și anume a crescut din 2016 până în 2018 și a scăzut în cursul PAR. |
| --- | --- |

(153)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de lichidități a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității, și anume a crescut din 2016 până în 2018 și a scăzut în cursul PAR.

| (154) | Investițiile au scăzut din 2016 până în 2017, dar au crescut din nou în 2018 și au continuat să crească în cursul PAR. În ansamblu, acestea au înregistrat o creștere de 27 % în cursul perioadei examinate. În pofida acestei creșteri, investițiile au rămas la un nivel scăzut în cursul perioadei examinate (o medie de 1,7 milioane EUR pe an, pentru toate cele opt societăți incluse în eșantion) și au vizat, în cea mai mare parte, conformitatea. |
| --- | --- |

(154)

Investițiile au scăzut din 2016 până în 2017, dar au crescut din nou în 2018 și au continuat să crească în cursul PAR. În ansamblu, acestea au înregistrat o creștere de 27 % în cursul perioadei examinate. În pofida acestei creșteri, investițiile au rămas la un nivel scăzut în cursul perioadei examinate (o medie de 1,7 milioane EUR pe an, pentru toate cele opt societăți incluse în eșantion) și au vizat, în cea mai mare parte, conformitatea.

| (155) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Ca și în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor a crescut din 2016 până în 2018 și a scăzut în cursul PAR. |
| --- | --- |

(155)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Ca și în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor a crescut din 2016 până în 2018 și a scăzut în cursul PAR.

4.5.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (156) | În pofida măsurilor compensatorii în vigoare, importurile de păstrăv din Turcia au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile cuprinse între aproximativ 11 % și peste 14 % în cursul perioadei examinate. În cursul PAR, cota de piață a fost de 13,9 %. În același timp, prețurile de import au înregistrat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu 14,5 % în cursul PAR, în pofida existenței măsurilor compensatorii. |
| --- | --- |

(156)

În pofida măsurilor compensatorii în vigoare, importurile de păstrăv din Turcia au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile cuprinse între aproximativ 11 % și peste 14 % în cursul perioadei examinate. În cursul PAR, cota de piață a fost de 13,9 %. În același timp, prețurile de import au înregistrat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu 14,5 % în cursul PAR, în pofida existenței măsurilor compensatorii.

| (157) | Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în cursul perioadei examinate, însă a scăzut în cursul PAR, atingând un nivel similar celui din 2016. Creșterea cotei de piață din 2017 și 2018, în pofida volumului relativ stabil al vânzărilor, se datorează scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit să își mențină în mare măsură volumul vânzărilor și cota de piață, acest lucru a fost în detrimentul rentabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor. |
| --- | --- |

(157)

Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în cursul perioadei examinate, însă a scăzut în cursul PAR, atingând un nivel similar celui din 2016. Creșterea cotei de piață din 2017 și 2018, în pofida volumului relativ stabil al vânzărilor, se datorează scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit să își mențină în mare măsură volumul vânzărilor și cota de piață, acest lucru a fost în detrimentul rentabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor.

| (158) | Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut ușor în cursul perioadei examinate, industria Uniunii nu a reușit să realizeze marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Turcia, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare nici măcar pentru a corespunde costului mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat la nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din Turcia au exercitat și o blocare semnificativă a prețurilor asupra vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul PAR. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu rentabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar dacă au crescut în 2017 și 2018, investițiile au înregistrat un nivel în general scăzut și au vizat conformitatea. Industria Uniunii nu a reușit să se redreseze în urma situației sale prejudiciabile și a înregistrat pierderi aproape pe întreaga perioadă examinată. |
| --- | --- |

(158)

Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut ușor în cursul perioadei examinate, industria Uniunii nu a reușit să realizeze marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Turcia, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare nici măcar pentru a corespunde costului mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat la nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din Turcia au exercitat și o blocare semnificativă a prețurilor asupra vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul PAR. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu rentabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar dacă au crescut în 2017 și 2018, investițiile au înregistrat un nivel în general scăzut și au vizat conformitatea. Industria Uniunii nu a reușit să se redreseze în urma situației sale prejudiciabile și a înregistrat pierderi aproape pe întreaga perioadă examinată.

| (159) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, fapt demonstrat în special de situația financiară a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(159)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, fapt demonstrat în special de situația financiară a industriei Uniunii.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (160) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile din Turcia au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce un prejudiciu industriei Uniunii în același timp. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(160)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile din Turcia au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce un prejudiciu industriei Uniunii în același timp. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate.

| (161) | Importurile de păstrăv din Turcia au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 %, pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri de preț scăzute în cursul PAR, în pofida măsurilor antisubvenție în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din Turcia, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile în concordanță cu creșterea costurilor, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi aproape pe întreaga perioadă examinată. |
| --- | --- |

(161)

Importurile de păstrăv din Turcia au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 %, pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri de preț scăzute în cursul PAR, în pofida măsurilor antisubvenție în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din Turcia, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile în concordanță cu creșterea costurilor, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi aproape pe întreaga perioadă examinată.

| (162) | Nu au putut fi identificați alți factori care ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Într-adevăr, volumul importat din alte țări terțe, cu excepția Turciei (2 188 de tone WFE în PAR) a reprezentat doar 1,4 % din cota de piață din cursul PAR (comparativ cu cele 20 446 de tone WFE din Turcia, care au reprezentat 13,9 % din cota de piață). În plus, în cursul PAR, prețul mediu de import din alte țări terțe, cu excepția Turciei (3 336 EUR/tonă WFE) a fost cu 16 % mai mare decât prețul mediu de import din Turcia (2 884 EUR/tonă WFE). |
| --- | --- |

(162)

Nu au putut fi identificați alți factori care ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Într-adevăr, volumul importat din alte țări terțe, cu excepția Turciei (2 188 de tone WFE în PAR) a reprezentat doar 1,4 % din cota de piață din cursul PAR (comparativ cu cele 20 446 de tone WFE din Turcia, care au reprezentat 13,9 % din cota de piață). În plus, în cursul PAR, prețul mediu de import din alte țări terțe, cu excepția Turciei (3 336 EUR/tonă WFE) a fost cu 16 % mai mare decât prețul mediu de import din Turcia (2 884 EUR/tonă WFE).

6.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

6.1.   Probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de Turcia

Probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de Turcia

| (163) | Având în vedere concluziile de mai sus, potrivit cărora industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Turcia, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile subvenționate din Turcia în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(163)

Având în vedere concluziile de mai sus, potrivit cărora industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Turcia, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile subvenționate din Turcia în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (164) | În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: volumul producției și capacitatea neutilizată din Turcia, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori turci, nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din Turcia în absența măsurilor antisubvenție și impactul acestora asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(164)

În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: volumul producției și capacitatea neutilizată din Turcia, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori turci, nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din Turcia în absența măsurilor antisubvenție și impactul acestora asupra industriei Uniunii.

6.1.1.   Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din Turcia și atractivitatea pieței Uniunii

Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din Turcia și atractivitatea pieței Uniunii

| (165) | Producția totală de păstrăv din Turcia în cursul PAR a fost de 95 000 de tone (40). Din aceasta, o mare parte a fost exportată, deoarece consumul de pește pe cap de locuitor în Turcia (aproximativ 6 kg) este foarte scăzut în comparație cu Uniunea (aproximativ 24 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

Producția totală de păstrăv din Turcia în cursul PAR a fost de 95 000 de tone (40). Din aceasta, o mare parte a fost exportată, deoarece consumul de pește pe cap de locuitor în Turcia (aproximativ 6 kg) este foarte scăzut în comparație cu Uniunea (aproximativ 24 kg) (41).

40

41

| (166) | În plus, volumul actual al producției din Turcia nu reflectă capacitatea de producție reală care ar putea fi activată în cazul abrogării măsurilor. Într-adevăr, producătorii-exportatori incluși în eșantion și producătorii-exportatori care au furnizat un răspuns complet la formularele de eșantionare la momentul deschiderii anchetei au raportat o utilizare medie a capacității de 48 % și, respectiv, de 47 %. Având în vedere că producția totală de păstrăv din Turcia a fost de 95 000 de tone în PAR, capacitatea generală ar putea fi, prin extrapolare, între 197 000 și 202 000 de tone. |
| --- | --- |

(166)

În plus, volumul actual al producției din Turcia nu reflectă capacitatea de producție reală care ar putea fi activată în cazul abrogării măsurilor. Într-adevăr, producătorii-exportatori incluși în eșantion și producătorii-exportatori care au furnizat un răspuns complet la formularele de eșantionare la momentul deschiderii anchetei au raportat o utilizare medie a capacității de 48 % și, respectiv, de 47 %. Având în vedere că producția totală de păstrăv din Turcia a fost de 95 000 de tone în PAR, capacitatea generală ar putea fi, prin extrapolare, între 197 000 și 202 000 de tone.

| (167) | Pe baza utilizării medii declarate a capacității raportate de producătorii-exportatori cooperanți, capacitatea neutilizată medie ar fi cuprinsă între 101 000 și 102 000 de tone. Aceasta ar reprezenta 70 % din consumul total al Uniunii. Dacă ea ar fi direcționată chiar și parțial către piața Uniunii, ar însemna că s-ar putea exporta volume semnificative și, astfel cum se explică în considerentele 115-120, la prețuri care le-ar subcota substanțial pe cele ale industriei Uniunii, ceea ce ar avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(167)

Pe baza utilizării medii declarate a capacității raportate de producătorii-exportatori cooperanți, capacitatea neutilizată medie ar fi cuprinsă între 101 000 și 102 000 de tone. Aceasta ar reprezenta 70 % din consumul total al Uniunii. Dacă ea ar fi direcționată chiar și parțial către piața Uniunii, ar însemna că s-ar putea exporta volume semnificative și, astfel cum se explică în considerentele 115-120, la prețuri care le-ar subcota substanțial pe cele ale industriei Uniunii, ceea ce ar avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii.

6.1.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (168) | Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Ea este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii de păstrăv din Turcia, reprezentând 55 % din totalul exporturilor lor de păstrăv. Exporturile către Uniune sunt cu 59 % mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Rusia, reprezentând 33 % din exporturile de păstrăv din Turcia (42). Piața Uniunii și Rusia au reprezentat aproximativ 85 % din totalul exporturilor de păstrăv din Turcia. Prețurile importurilor din Turcia pe piața Uniunii au fost puțin mai ridicate decât cele practicate cu Rusia în cursul PAR, ceea ce a făcut ca piața Uniunii să fie ușor mai profitabilă decât piața rusă. În primele 10 destinații de export ale păstrăvului din Turcia, doar două piețe – Vietnam și Japonia – oferă prețuri mai mari decât cele ale Uniunii. Aceste două piețe au fost, însă, relativ nesemnificative, reprezentând 5 % și, respectiv, 2 % din exporturile Turciei. |
| --- | --- |

(168)

Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Ea este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii de păstrăv din Turcia, reprezentând 55 % din totalul exporturilor lor de păstrăv. Exporturile către Uniune sunt cu 59 % mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Rusia, reprezentând 33 % din exporturile de păstrăv din Turcia (42). Piața Uniunii și Rusia au reprezentat aproximativ 85 % din totalul exporturilor de păstrăv din Turcia. Prețurile importurilor din Turcia pe piața Uniunii au fost puțin mai ridicate decât cele practicate cu Rusia în cursul PAR, ceea ce a făcut ca piața Uniunii să fie ușor mai profitabilă decât piața rusă. În primele 10 destinații de export ale păstrăvului din Turcia, doar două piețe – Vietnam și Japonia – oferă prețuri mai mari decât cele ale Uniunii. Aceste două piețe au fost, însă, relativ nesemnificative, reprezentând 5 % și, respectiv, 2 % din exporturile Turciei.

42

| (169) | Atractivitatea pieței Uniunii este justificată și de proximitatea geografică. În special, păstrăvul nu este adecvat pentru transporturi pe distanțe lungi și de lungă durată. Într-adevăr, exportatorii turci dispun deja de canale de distribuție bine stabilite în Uniune, care facilitează exporturile către Uniune din punct de vedere logistic. |
| --- | --- |

(169)

Atractivitatea pieței Uniunii este justificată și de proximitatea geografică. În special, păstrăvul nu este adecvat pentru transporturi pe distanțe lungi și de lungă durată. Într-adevăr, exportatorii turci dispun deja de canale de distribuție bine stabilite în Uniune, care facilitează exporturile către Uniune din punct de vedere logistic.

| (170) | În pofida măsurilor existente, Turcia a vândut către Uniune un volum substanțial de păstrăv în cursul perioadei examinate și a avut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul PAR (aproape 14 %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar și cu taxe compensatorii, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(170)

În pofida măsurilor existente, Turcia a vândut către Uniune un volum substanțial de păstrăv în cursul perioadei examinate și a avut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul PAR (aproape 14 %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar și cu taxe compensatorii, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii.

| (171) | Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii turci și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în Turcia ar fi direcționate către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada de anchetă a anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor compensatorii, cota de piață a importurilor din Turcia a fost de 17 %. |
| --- | --- |

(171)

Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii turci și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în Turcia ar fi direcționate către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada de anchetă a anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor compensatorii, cota de piață a importurilor din Turcia a fost de 17 %.

6.1.3.   Impactul importurilor din Turcia asupra situației industriei Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor

Impactul importurilor din Turcia asupra situației industriei Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor

| (172) | În ceea ce privește efectul probabil al acestor importuri, Comisia a analizat nivelurile probabile ale prețurilor în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, Comisia a considerat că nivelurile prețurilor de import în cursul perioadei anchetei de reexaminare fără taxa antisubvenție reprezintă o abordare rezonabilă și conservatoare. Marja medie de subcotare s-a dovedit a fi substanțială și s-a ridicat la 19,8 %. |
| --- | --- |

(172)

În ceea ce privește efectul probabil al acestor importuri, Comisia a analizat nivelurile probabile ale prețurilor în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În această privință, Comisia a considerat că nivelurile prețurilor de import în cursul perioadei anchetei de reexaminare fără taxa antisubvenție reprezintă o abordare rezonabilă și conservatoare. Marja medie de subcotare s-a dovedit a fi substanțială și s-a ridicat la 19,8 %.

| (173) | Deși industria Uniunii a reușit să crească prețurile unitare medii în cursul perioadei examinate fără a pierde din cota de piață, acest lucru s-a realizat în detrimentul rentabilității sale. Prin urmare, această strategie nu poate fi considerată o opțiune în cazul în care măsurile ar fi abrogate, în special deoarece, în acest caz, presiunea asupra prețurilor ar crește considerabil pe piața Uniunii. Astfel, fără restricții în ceea ce privește accesul pe piața Uniunii, este probabil ca exporturile din Turcia să crească în volum, la prețuri chiar mai mici decât cele din cursul PAR. Confruntată cu o astfel de presiune asupra prețurilor la volume mari, industria Uniunii va fi obligată să își reducă prețurile de vânzare în încercarea de a menține volumul vânzărilor. În consecință, este probabil ca rentabilitatea sa, deja negativă, să se deterioreze și mai mult. Într-adevăr, este posibil să existe o corelație între rentabilitatea industriei Uniunii și evoluția volumelor importurilor din Turcia. Atunci când volumele importurilor au scăzut, între 2016 și 2018, industria Uniunii a reușit să își îmbunătățească rentabilitatea, în timp ce în cursul PAR, când volumele importurilor au crescut din nou, rentabilitatea industriei Uniunii a scăzut. |
| --- | --- |

(173)

Deși industria Uniunii a reușit să crească prețurile unitare medii în cursul perioadei examinate fără a pierde din cota de piață, acest lucru s-a realizat în detrimentul rentabilității sale. Prin urmare, această strategie nu poate fi considerată o opțiune în cazul în care măsurile ar fi abrogate, în special deoarece, în acest caz, presiunea asupra prețurilor ar crește considerabil pe piața Uniunii. Astfel, fără restricții în ceea ce privește accesul pe piața Uniunii, este probabil ca exporturile din Turcia să crească în volum, la prețuri chiar mai mici decât cele din cursul PAR. Confruntată cu o astfel de presiune asupra prețurilor la volume mari, industria Uniunii va fi obligată să își reducă prețurile de vânzare în încercarea de a menține volumul vânzărilor. În consecință, este probabil ca rentabilitatea sa, deja negativă, să se deterioreze și mai mult. Într-adevăr, este posibil să existe o corelație între rentabilitatea industriei Uniunii și evoluția volumelor importurilor din Turcia. Atunci când volumele importurilor au scăzut, între 2016 și 2018, industria Uniunii a reușit să își îmbunătățească rentabilitatea, în timp ce în cursul PAR, când volumele importurilor au crescut din nou, rentabilitatea industriei Uniunii a scăzut.

| (174) | În situația alternativă, este foarte probabil ca, dacă industria Uniunii ar încerca să mențină prețurile de vânzare la nivelurile actuale, volumele vânzărilor și cotele de piață ale producătorilor-exportatori turci să crească, în detrimentul industriei Uniunii, la nivelurile anterioare instituirii măsurilor. O astfel de situație ar avea un impact negativ și asupra rentabilității industriei Uniunii, deoarece aceasta nu ar mai putea să își acopere costurile fixe. |
| --- | --- |

(174)

În situația alternativă, este foarte probabil ca, dacă industria Uniunii ar încerca să mențină prețurile de vânzare la nivelurile actuale, volumele vânzărilor și cotele de piață ale producătorilor-exportatori turci să crească, în detrimentul industriei Uniunii, la nivelurile anterioare instituirii măsurilor. O astfel de situație ar avea un impact negativ și asupra rentabilității industriei Uniunii, deoarece aceasta nu ar mai putea să își acopere costurile fixe.

| (175) | În consecință, rentabilitatea industriei Uniunii și situația sa economică generală ar fi afectate negativ și s-ar înrăutăți. În paralel, industria Uniunii ar fi împiedicată să realizeze investițiile necesare pentru a îndeplini standardele de mediu și sanitare. |
| --- | --- |

(175)

În consecință, rentabilitatea industriei Uniunii și situația sa economică generală ar fi afectate negativ și s-ar înrăutăți. În paralel, industria Uniunii ar fi împiedicată să realizeze investițiile necesare pentru a îndeplini standardele de mediu și sanitare.

| (176) | Având în vedere situația prejudiciabilă actuală a industriei Uniunii, impactul pe care l-ar avea autorizarea expirării măsurilor ar fi devastator. |
| --- | --- |

(176)

Având în vedere situația prejudiciabilă actuală a industriei Uniunii, impactul pe care l-ar avea autorizarea expirării măsurilor ar fi devastator.

6.1.4.   Concluzie

Concluzie

| (177) | Având în vedere constatările de mai sus, și anume capacitatea neutilizată masivă din Turcia, atractivitatea pieței Uniunii, nivelurile prețurilor importurilor din Turcia și impactul probabil al acestora asupra industriei Uniunii, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(177)

Având în vedere constatările de mai sus, și anume capacitatea neutilizată masivă din Turcia, atractivitatea pieței Uniunii, nivelurile prețurilor importurilor din Turcia și impactul probabil al acestora asupra industriei Uniunii, Comisia a concluzionat că există probabilitatea continuării prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (178) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor compensatorii existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(178)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor compensatorii existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (179) | Ancheta a arătat că industria Uniunii se află într-o situație prejudiciabilă și că eliminarea măsurilor ar conduce, probabil, la o creștere a concurenței neloiale din partea importurilor subvenționate din Turcia. |
| --- | --- |

(179)

Ancheta a arătat că industria Uniunii se află într-o situație prejudiciabilă și că eliminarea măsurilor ar conduce, probabil, la o creștere a concurenței neloiale din partea importurilor subvenționate din Turcia.

| (180) | Pe această bază, Comisia a concluzionat că este în interesul industriei Uniunii să se mențină măsurile compensatorii. |
| --- | --- |

(180)

Pe această bază, Comisia a concluzionat că este în interesul industriei Uniunii să se mențină măsurile compensatorii.

7.2.   Interesul utilizatorilor și al importatorilor neafiliați

Interesul utilizatorilor și al importatorilor neafiliați

| (181) | Niciunul dintre importatorii sau utilizatorii neafiliați nu s-a prezentat și nu a răspuns la chestionar în cadrul prezentei reexaminări. |
| --- | --- |

(181)

Niciunul dintre importatorii sau utilizatorii neafiliați nu s-a prezentat și nu a răspuns la chestionar în cadrul prezentei reexaminări.

| (182) | În absența oricăror elemente de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii sau utilizatorii, se concluzionează că menținerea măsurilor nu îi va afecta în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(182)

În absența oricăror elemente de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii sau utilizatorii, se concluzionează că menținerea măsurilor nu îi va afecta în mod semnificativ.

7.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (183) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase din sfera interesului Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente la importurile de păstrăvi originari din țara în cauză. |
| --- | --- |

(183)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase din sfera interesului Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente la importurile de păstrăvi originari din țara în cauză.

8.   MĂSURI COMPENSATORII

MĂSURI COMPENSATORII

| (184) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la probabilitatea continuării subvenției, la probabilitatea continuării prejudiciului, precum și la interesul Uniunii, măsurile antisubvenție privind importurile de păstrăv originar din Turcia ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(184)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la probabilitatea continuării subvenției, la probabilitatea continuării prejudiciului, precum și la interesul Uniunii, măsurile antisubvenție privind importurile de păstrăv originar din Turcia ar trebui menținute.

| (185) | Nivelurile taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din Turcia și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod expres în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod expres, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale. |
| --- | --- |

(185)

Nivelurile taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din Turcia și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod expres în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod expres, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.

| (186) | O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, schimbarea de denumire va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(186)

O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care îi este aplicabil, schimbarea de denumire va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (187) | Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (43), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(187)

Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (43), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

43

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (188) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(188)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):

| — | viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat: |
| --- | --- |

—

proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:

| — | sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau

| — | fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau |
| --- | --- |

—

fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau

| — | sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia. |
| --- | --- |

—

sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.

(2)   Nivelurile taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net, franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos sunt stabilite după cum urmează:

| Societate | Taxă compensatorie (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5 % | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti |

Societate

Taxă compensatorie (%)

Codul adițional TARIC

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5 %

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Ști

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd. Şti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Şti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Societățile enumerate în anexă

7,6 %

Toate celelalte societăți

9,5 %

B999

(3)   Dacă nu există alte dispoziții, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 mai 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/309 al Comisiei din 26 februarie 2015 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 56, 27.2.2015, p. 12).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823 al Comisiei din 4 iunie 2018 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Republica Turcia (JO L 139, 5.6.2018, p. 14).

3

(4)  Considerentul 49 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/823.

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/309 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 155, 18.5.2020, p. 3).

5

(6)  Aviz privind expirarea anumitor măsuri antisubvenții (JO C 209, 20.6.2019, p. 34).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

7

(8)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție aplicabile importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Republica Turcia (JO C 64, 27.2.2020, p. 22).

8

(9)  La data de 31 ianuarie 2020, Regatul Unit s-a retras din Uniune. Uniunea și Regatul Unit au convenit de comun acord asupra unei perioade de tranziție în cursul căreia Regatul Unit a rămas sub incidența dreptului Uniunii, care s-a încheiat la 31 decembrie 2020. Regatul Unit nu mai este stat membru al Uniunii și, prin urmare, cifrele, constatările și concluziile din prezentul regulament tratează Regatul Unit ca țară terță.

9

(10)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6-8).

10

(11)  Decretul prezidențial 2019/1691 privind subvențiile agricole în 2019, din 23 octombrie 2019 (pus în aplicare retroactiv de la 1 ianuarie 2019), publicat în Monitorul Oficial nr. 30928/24.10.2019.

11

(12)  Comunicatul 2019/56, publicat în Monitorul Oficial nr. 30956/22.11.2019.

12

(13)  Decretul prezidențial 2020/3190 privind sprijinul agricol în 2019, din 5 noiembrie 2020.

13

(14)  Comunicatul 2020/39, publicat în Monitorul Oficial nr. 31321/1.12.2020.

14

(15)  Considerentele 61 și 62 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

15

(16)  Considerentele 61 și 62 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

16

(17)  Considerentul 67 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/309 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 155, 18.5.2020, p. 3).

17

(18)  Considerentele 40-43 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/658 al Comisiei din 15 mai 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/309 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 19 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 155, 18.5.2020, p. 3).

18

(19)  Producția în sistem închis separă peștii de crescătorie de mediu și permite controlul intrărilor și al ieșirilor, eliminând daunele aduse ecosistemelor și stocurilor sălbatice.

19

(20)  Considerentul 91 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

20

(21)  Publicat în Monitorul Oficial nr. 29286 din 5 martie 2015.

21

(22)  Publicat la 19 iunie 2012, Monitorul Oficial nr. 28328.

22

(23)  Publicat la 20 iunie 2012, Monitorul Oficial nr. 28329.

23

(24)  Producția de acvacultură este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de taxa pe valoarea adăugată (TVA), scutirea de taxe vamale, reducerea impozitului, contribuțiile la investiții, sprijinul pentru prime de asigurări sociale (contribuția angajatorilor, alocarea terenurilor, subvenționarea ratei dobânzii, sprijinul pentru impozitul pe venit și sprijinul pentru prime de asigurări sociale (contribuția angajaților).

24

(25)  Considerentele 45-48 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

25

(26)  Punctul 103 din observațiile SGC privind comunicarea constatărilor finale.

26

(27)  Articolele 12 și 13, Monitorul Oficial nr. 25852 din 21 iunie 2005.

27

(28)  Monitorul Oficial nr. 30608 din 27 noiembrie 2018.

28

(29)  Considerentele 88 și 89 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

29

(30)  Publicat la 15 iunie 2010 în Monitorul Oficial.

30

(31)  Publicată la 31 martie 1987 în Monitorul Oficial nr. 19417 (bis).

31

(32)  Mandat emis de Banca Centrală a Turciei, 20 iulie 2018.

32

(33)  Publicată la 23 februarie 2013 în Monitorul Oficial nr. 28568.

33

(34)  Emise la 20 iulie 2018 de Direcția Generală a Instituțiilor Bancare și Financiare și de Direcția pentru legislația privind schimbul valutar din cadrul CBRT.

34

(35)  Considerentele 75-78 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (JO L 319, 6.11.2014, p. 1).

35

(36)  Rata dobânzii pentru împrumuturile comerciale în TL (cu excepția contului de descoperit de cont și a cărților de credit ale societăților) pentru împrumuturile primite în TL și rata dobânzii pentru împrumuturile comerciale în EUR pentru împrumuturile primite în EUR.

36

(37)  Raportul privind producția de acvacultură europeană 2014-2019, Secretariatul FEAP, septembrie 2020. Raportul privind producția de acvacultură europeană 2014-2019, elaborat de FEAP – Federația producătorilor europeni din acvacultură. Disponibil pentru public la adresa: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

37

(38)  Raportul privind producția de acvacultură europeană 2014-2019, elaborat de Secretariatul Federației producătorilor europeni din acvacultură (septembrie 2019). Disponibil pe site-ul: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf

38

(39)  Capacitatea de producție se bazează pe rata medie de utilizare raportată de producătorii din Uniune incluși în eșantion în răspunsul lor la chestionar, transformată în WFE, aplicată producției totale a Uniunii din cursul PAR indicată în raportul privind producția al FEAP (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  Raportul privind producția de acvacultură europeană 2014-2019, elaborat de FEAP - Federația producătorilor europeni din acvacultură. Disponibil pentru public la adresa: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

40

(41)  EUMOFA, Piața de pește a UE, ediția 2018, p. 23; articol Euronews privind acvacultura din Turcia (disponibil la adresa: https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

(42)  Sursa: Baza de date Global Trade Atlas: https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

(43)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

43

---

ANEXĂ

Producători-exportatori cooperanți din Turcia care nu au fost incluși în eșantion și care nu au beneficiat de examinare individuală în ancheta inițială:

| Denumire | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Denumire

Codul adițional TARIC

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 25.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 183/35

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/824 AL COMISIEI

din 21 mai 2021

de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 și (UE) nr. 820/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active terbutilazin

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special al doilea caz prevăzut la articolul 21 alineatul (3) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 al Comisiei (2) prevede autorizarea substanței active terbutilazin și introducerea subsecventă a substanței terbutilazin în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 al Comisiei (2) prevede autorizarea substanței active terbutilazin și introducerea subsecventă a substanței terbutilazin în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3).

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 prevede, de asemenea, transmiterea de informații de confirmare suplimentare privind specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, inclusiv informații privind relevanța impurităților, echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, precum și specificațiile materialului de testare utilizat în studiile de toxicitate și în evaluarea expunerii apelor subterane pentru metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 prevede, de asemenea, transmiterea de informații de confirmare suplimentare privind specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, inclusiv informații privind relevanța impurităților, echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, precum și specificațiile materialului de testare utilizat în studiile de toxicitate și în evaluarea expunerii apelor subterane pentru metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6.

| (3) | În plus, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 a impus solicitantului să prezinte informații de confirmare în ceea ce privește relevanța metaboliților MT1 MT13, MT14 și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 în ceea ce privește cancerul, dacă terbutilazin ar fi clasificat în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ca „susceptibil de a provoca cancer”. |
| --- | --- |

(3)

În plus, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 a impus solicitantului să prezinte informații de confirmare în ceea ce privește relevanța metaboliților MT1 MT13, MT14 și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 în ceea ce privește cancerul, dacă terbutilazin ar fi clasificat în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ca „susceptibil de a provoca cancer”.

| (4) | Solicitantul a transmis informații suplimentare în termenele prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011. Referitor la relevanța metaboliților specificați ai substanței terbutilazin, dacă terbutilazin ar fi clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca fiind „susceptibilă de a provoca cancer”, Comitetul pentru evaluarea riscurilor al Agenției Europene pentru Produse Chimice a adoptat la 5 iunie 2015 un aviz (5) prin care confirmă că substanța terbutilazin nu trebuie clasificată ca „susceptibilă de a provoca cancer” și, prin urmare, informațiile de confirmare corespunzătoare nu mai sunt necesare. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a transmis informații suplimentare în termenele prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011. Referitor la relevanța metaboliților specificați ai substanței terbutilazin, dacă terbutilazin ar fi clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca fiind „susceptibilă de a provoca cancer”, Comitetul pentru evaluarea riscurilor al Agenției Europene pentru Produse Chimice a adoptat la 5 iunie 2015 un aviz (5) prin care confirmă că substanța terbutilazin nu trebuie clasificată ca „susceptibilă de a provoca cancer” și, prin urmare, informațiile de confirmare corespunzătoare nu mai sunt necesare.

| (5) | Statul membru raportor, Regatul Unit, a evaluat informațiile suplimentare prezentate de solicitant. La 6 august 2015, această țară a prezentat evaluarea sa celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”), sub forma unui addendum la proiectul de raport de evaluare. |
| --- | --- |

(5)

Statul membru raportor, Regatul Unit, a evaluat informațiile suplimentare prezentate de solicitant. La 6 august 2015, această țară a prezentat evaluarea sa celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”), sub forma unui addendum la proiectul de raport de evaluare.

| (6) | Statul membru raportor a consultat celelalte state membre, solicitantul și autoritatea și le-a solicitat să prezinte observații cu privire la addendumul la proiectul de raport de evaluare. La 20 ianuarie 2016, autoritatea a publicat un raport tehnic (6) care rezumă rezultatele acestei consultări pentru terbutilazin. |
| --- | --- |

(6)

Statul membru raportor a consultat celelalte state membre, solicitantul și autoritatea și le-a solicitat să prezinte observații cu privire la addendumul la proiectul de raport de evaluare. La 20 ianuarie 2016, autoritatea a publicat un raport tehnic (6) care rezumă rezultatele acestei consultări pentru terbutilazin.

| (7) | Ținând cont de evaluarea statului membru raportor și de raportul tehnic, Comisia consideră că poate fi considerată îndeplinită cerința privind transmiterea de informații de confirmare suplimentare privind specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, inclusiv informații privind relevanța impurităților, echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, precum și specificațiile materialului de testare utilizat în studiile de toxicitate, cu condiția ca nivelurile maxime stabilite în prezent pentru impuritățile relevante propazină și simazină din materialul tehnic, astfel cum a fost fabricat, să fie reduse. |
| --- | --- |

(7)

Ținând cont de evaluarea statului membru raportor și de raportul tehnic, Comisia consideră că poate fi considerată îndeplinită cerința privind transmiterea de informații de confirmare suplimentare privind specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, inclusiv informații privind relevanța impurităților, echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum a fost fabricat în scopuri comerciale, precum și specificațiile materialului de testare utilizat în studiile de toxicitate, cu condiția ca nivelurile maxime stabilite în prezent pentru impuritățile relevante propazină și simazină din materialul tehnic, astfel cum a fost fabricat, să fie reduse.

| (8) | Comisia a consultat încă o dată autoritatea în legătură cu expunerea apelor subterane la metaboliții substanței terbutilazin. La 29 iunie 2017 (7) și la 19 septembrie 2019 (8), autoritatea a publicat concluziile sale actualizate privind evaluarea informațiilor suplimentare. Autoritatea a identificat un risc pentru sugari și copii de vârstă mică în anumite condiții de utilizare prin expunere la metaboliții substanței terbutilazin prin alimente și apă potabilă, în conformitate cu informațiile suplimentare furnizate de solicitant și pe baza utilizării substanței terbutilazin la o rată de 850 g/ha în fiecare an pe același teren. În plus, dacă terbutilazin se aplică în fiecare an la o rată maximă de 850 g/ha, se preconizează că doi metaboliți ai substanței terbutilazin, LM3 și LM6, vor apărea în apele subterane la o concentrație de peste 0,75 μg/L în toate scenariile, ceea ce determină necesitatea unei evaluări a riscurilor care, cu toate acestea, nu a putut fi efectuată deoarece valorile de referință bazate pe criterii de sănătate nu au putut fi calculate pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a consultat încă o dată autoritatea în legătură cu expunerea apelor subterane la metaboliții substanței terbutilazin. La 29 iunie 2017 (7) și la 19 septembrie 2019 (8), autoritatea a publicat concluziile sale actualizate privind evaluarea informațiilor suplimentare. Autoritatea a identificat un risc pentru sugari și copii de vârstă mică în anumite condiții de utilizare prin expunere la metaboliții substanței terbutilazin prin alimente și apă potabilă, în conformitate cu informațiile suplimentare furnizate de solicitant și pe baza utilizării substanței terbutilazin la o rată de 850 g/ha în fiecare an pe același teren. În plus, dacă terbutilazin se aplică în fiecare an la o rată maximă de 850 g/ha, se preconizează că doi metaboliți ai substanței terbutilazin, LM3 și LM6, vor apărea în apele subterane la o concentrație de peste 0,75 μg/L în toate scenariile, ceea ce determină necesitatea unei evaluări a riscurilor care, cu toate acestea, nu a putut fi efectuată deoarece valorile de referință bazate pe criterii de sănătate nu au putut fi calculate pe baza datelor disponibile.

| (9) | Proiectul de raport de evaluare, addendumul la proiectul de evaluare și concluziile autorității au fost examinate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale și a fost finalizat, la 24 martie 2021, sub forma raportului de reexaminare actualizat privind substanța terbutilazin. |
| --- | --- |

(9)

Proiectul de raport de evaluare, addendumul la proiectul de evaluare și concluziile autorității au fost examinate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale și a fost finalizat, la 24 martie 2021, sub forma raportului de reexaminare actualizat privind substanța terbutilazin.

| (10) | Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la raportul de reexaminare actualizat. |
| --- | --- |

(10)

Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la raportul de reexaminare actualizat.

| (11) | Comisia a concluzionat că informațiile suplimentare furnizate de solicitant nu sunt suficiente pentru a exclude un risc pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin atunci când este aplicată în fiecare an pe același teren la o rată maximă de 850 g/ha. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a concluzionat că informațiile suplimentare furnizate de solicitant nu sunt suficiente pentru a exclude un risc pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin atunci când este aplicată în fiecare an pe același teren la o rată maximă de 850 g/ha.

| (12) | Prin urmare, este necesar și oportun să se restricționeze aprobarea substanței terbutilazin la utilizarea doar o dată la trei ani pe același teren la o rată maximă de 850 g/ha. De asemenea, este necesar să se modifice nivelurile maxime ale impurităților relevante propazină și simazină care sunt permise în materialul tehnic, astfel cum a fost fabricat în scop comercial. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, este necesar și oportun să se restricționeze aprobarea substanței terbutilazin la utilizarea doar o dată la trei ani pe același teren la o rată maximă de 850 g/ha. De asemenea, este necesar să se modifice nivelurile maxime ale impurităților relevante propazină și simazină care sunt permise în materialul tehnic, astfel cum a fost fabricat în scop comercial.

| (13) | Prin urmare, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 și (UE) nr. 540/2011 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 și (UE) nr. 540/2011 trebuie modificate în consecință.

| (14) | Statelor membre trebuie să li se acorde timp pentru a modifica sau a retrage autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazin care nu respectă condițiile de aprobare restricționate. |
| --- | --- |

(14)

Statelor membre trebuie să li se acorde timp pentru a modifica sau a retrage autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazin care nu respectă condițiile de aprobare restricționate.

| (15) | În ceea ce privește produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazin, în cazul în care statele membre acordă o perioadă de grație în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, perioada respectivă ar trebui să expire cel târziu la 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazin, în cazul în care statele membre acordă o perioadă de grație în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, perioada respectivă ar trebui să expire cel târziu la 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011

Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Măsuri tranzitorii

Dacă este necesar, statele membre retrag sau modifică autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazin ca substanță activă, cel târziu până la 14 decembrie 2021.

Articolul 4

Perioada de grație

Orice perioadă de grație acordată de statele membre în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 este cât mai scurtă posibil și expiră cel târziu la 14 iunie 2022.

Articolul 5

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 mai 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de aprobare a substanței active terbutilazin, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei (JO L 209, 17.8.2011, p. 18).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

4

(5)  Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO); N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine EC Number: 227-637-9 CAS Number: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F. [Aviz de propunere a unei clasificări armonizate și a unei etichetări la nivelul UE a substanței terbutilazin (ISO); N-terț-butil-6-cloro-N’-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină, Număr CE: 227-637-9; Număr CAS: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F.]

5

(6)  EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data (Raport tehnic privind rezultatul consultării cu statele membre, solicitantul și EFSA cu privire la evaluarea riscului utilizării substanței active terbutilazin ca pesticid în lumina datelor de confirmare). Materiale conexe ale EFSA 2016:EN-919. p. 54.

6

(7)  EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară), 2017. Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active terbutilazin, având în vedere datele de confirmare prezentate. EFSA Journal 2017;15(6):4868, 20 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4868

7

inter pares

EFSA Journal

(8)  EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară), 2019. Concluzia evaluării inter pares actualizate a riscului utilizării ca pesticid a substanței active terbutilazin, având în vedere datele de confirmare prezentate. EFSA Journal 2019;17(9):5817, 21 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5817

8

inter pares

EFSA Journal

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

| Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate  (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutilazin
  Nr. CAS 5915-41-3
  Nr. CIPAC 234 | N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină | ≥ 950 g/kg
  Următoarele impurități au o importanță toxicologică și nu trebuie să depășească următoarele niveluri în materialul tehnic:






  — | Propazină: maximum 9 g/kg |

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate  (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Terbutilazin

Nr. CAS 5915-41-3

Nr. CIPAC 234

N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină

≥ 950 g/kg

Următoarele impurități au o importanță toxicologică și nu trebuie să depășească următoarele niveluri în materialul tehnic:

—

Propazină: maximum 9 g/kg

| — | Atrazină: maximum 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazină: maximum 1 g/kg

| — | Simazină: maximum 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazină: maximum 9 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2024

PARTEA A

Pot fi autorizate numai utilizările ca erbicid.

Utilizarea se restricționează la o aplicare o dată la trei ani pe același teren la o doză maximă de 850 g de terbutilazin la hectar.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, sunt luate în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța terbutilazin, în special apendicele I și II, în forma finalizată la 17 iunie 2011 în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și actualizată la 24 martie 2021 în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

| — | riscului pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin; |
| --- | --- |

—

riscului pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin;

| — | protejării apelor subterane, dacă substanța activă este utilizată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice; |
| --- | --- |

—

protejării apelor subterane, dacă substanța activă este utilizată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice;

| — | riscului pentru mamifere și râme. |
| --- | --- |

—

riscului pentru mamifere și râme.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscurilor și obligația de punere în aplicare, acolo unde este cazul, a unor programe de monitorizare pentru a verifica contaminarea potențială a apelor subterane în zonele vulnerabile.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.”

1

---

ANEXA II

Rubrica 16, privind substanța terbutilazin, din partea B a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se înlocuiește cu următorul text:

| Nr. | Denumire comună, Numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate  (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutilazin
  Nr. CAS 5915-41-3
  Nr. CIPAC 234 | N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină | ≥ 950 g/kg
  Următoarele impurități au o importanță toxicologică și nu trebuie să depășească următoarele niveluri în materialul tehnic:






  — | Propazină: maximum 9 g/kg |

Nr.

Denumire comună, Numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate  (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„16

Terbutilazin

Nr. CAS 5915-41-3

Nr. CIPAC 234

N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină

≥ 950 g/kg

Următoarele impurități au o importanță toxicologică și nu trebuie să depășească următoarele niveluri în materialul tehnic:

—

Propazină: maximum 9 g/kg

| — | Atrazină: maximum 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazină: maximum 1 g/kg

| — | Simazină: maximum 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazină: maximum 9 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2024

PARTEA A

Pot fi autorizate numai utilizările ca erbicid.

Utilizarea se restricționează la o aplicare o dată la trei ani pe același teren la o doză maximă de 850 g de terbutilazin la hectar.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, sunt luate în considerare concluziile raportului de examinare privind substanța terbutilazin, în special apendicele I și II, în forma finalizată la 17 iunie 2011 în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și actualizată la 24 martie 2021 în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

| — | riscului pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin; |
| --- | --- |

—

riscului pentru consumatori prin expunerea la metaboliții substanței terbutilazin;

| — | protejării apelor subterane, dacă substanța activă este utilizată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice; |
| --- | --- |

—

protejării apelor subterane, dacă substanța activă este utilizată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice;

| — | riscului pentru mamifere și râme. |
| --- | --- |

—

riscului pentru mamifere și râme.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscurilor și obligația de punere în aplicare, acolo unde este cazul, a unor programe de monitorizare pentru a verifica contaminarea potențială a apelor subterane în zonele vulnerabile.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

1

---

DECIZII

| 25.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 183/40

---

DECIZIA (UE) 2021/825 A CONSILIULUI

din 20 mai 2021

de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 240 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia (UE) 2020/430 a Consiliului (1) a introdus o derogare cu durata de o lună de la articolul 12 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de procedură al Consiliului (2) în ceea ce privește deciziile de utilizare a procedurii scrise obișnuite, în cazul în care deciziile respective sunt luate de către Comitetul Reprezentanților Permanenți ai guvernelor statelor membre (Coreper). Derogarea respectivă a fost prevăzută să dureze până la 23 aprilie 2020. |
| --- | --- |

(1)

Decizia (UE) 2020/430 a Consiliului (1) a introdus o derogare cu durata de o lună de la articolul 12 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de procedură al Consiliului (2) în ceea ce privește deciziile de utilizare a procedurii scrise obișnuite, în cazul în care deciziile respective sunt luate de către Comitetul Reprezentanților Permanenți ai guvernelor statelor membre (Coreper). Derogarea respectivă a fost prevăzută să dureze până la 23 aprilie 2020.

| (2) | Decizia (UE) 2020/430 prevede că, în cazul în care acest lucru este justificat prin circumstanțe excepționale continue, Consiliul poate reînnoi decizia menționată. La 21 aprilie 2020, prin Decizia (UE) 2020/556 (3), Consiliul a prelungit derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430 pentru o perioadă suplimentară de o lună, și anume până la 23 mai 2020. La 20 mai 2020, prin Decizia (UE) 2020/702 (4), Consiliul a prelungit derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430 până la 10 iulie 2020. La 3 iulie 2020, prin Decizia (UE) 2020/970 (5), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 10 septembrie 2020. La 4 septembrie 2020, prin Decizia (UE) 2020/1253 (6), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 10 noiembrie 2020. La 6 noiembrie 2020, prin Decizia (UE) 2020/1659 (7), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 15 ianuarie 2021. La 12 ianuarie 2021, prin Decizia (UE) 2021/26 (8), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 19 martie 2021. La 12 martie 2021, prin Decizia (UE) 2021/454 (9), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 21 mai 2021. |
| --- | --- |

(2)

Decizia (UE) 2020/430 prevede că, în cazul în care acest lucru este justificat prin circumstanțe excepționale continue, Consiliul poate reînnoi decizia menționată. La 21 aprilie 2020, prin Decizia (UE) 2020/556 (3), Consiliul a prelungit derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430 pentru o perioadă suplimentară de o lună, și anume până la 23 mai 2020. La 20 mai 2020, prin Decizia (UE) 2020/702 (4), Consiliul a prelungit derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430 până la 10 iulie 2020. La 3 iulie 2020, prin Decizia (UE) 2020/970 (5), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 10 septembrie 2020. La 4 septembrie 2020, prin Decizia (UE) 2020/1253 (6), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 10 noiembrie 2020. La 6 noiembrie 2020, prin Decizia (UE) 2020/1659 (7), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 15 ianuarie 2021. La 12 ianuarie 2021, prin Decizia (UE) 2021/26 (8), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 19 martie 2021. La 12 martie 2021, prin Decizia (UE) 2021/454 (9), Consiliul a prelungit derogarea respectivă până la 21 mai 2021.

| (3) | Ținând cont de faptul că circumstanțele excepționale cauzate de pandemia de COVID-19 continuă să existe, fiind în continuare în vigoare o serie de măsuri excepționale de prevenire și izolare luate de statele membre, este necesar să se prelungească derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430, astfel cum a fost prelungită prin Deciziile (UE) 2020/556, (UE) 2020/702, (UE) 2020/970, (UE) 2020/1253, (UE) 2020/1659, (UE) 2021/26 și (UE) 2021/454, pentru o nouă perioadă limitată, până la 16 iulie 2021, |
| --- | --- |

(3)

Ținând cont de faptul că circumstanțele excepționale cauzate de pandemia de COVID-19 continuă să existe, fiind în continuare în vigoare o serie de măsuri excepționale de prevenire și izolare luate de statele membre, este necesar să se prelungească derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430, astfel cum a fost prelungită prin Deciziile (UE) 2020/556, (UE) 2020/702, (UE) 2020/970, (UE) 2020/1253, (UE) 2020/1659, (UE) 2021/26 și (UE) 2021/454, pentru o nouă perioadă limitată, până la 16 iulie 2021,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Derogarea prevăzută la articolul 1 din Decizia (UE) 2020/430 se prelungește în continuare până la 16 iulie 2021.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 20 mai 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Decizia (UE) 2020/430 a Consiliului din 23 martie 2020 privind o derogare temporară de la Regulamentul de procedură al Consiliului având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 88 I, 24.3.2020, p. 1).

1

(2)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

2

(3)  Decizia (UE) 2020/556 a Consiliului din 21 aprilie 2020 de prelungire a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introdusă prin Decizia (UE) 2020/430, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 128 I, 23.4.2020, p. 1).

3

(4)  Decizia (UE) 2020/702 a Consiliului din 20 mai 2020 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430 și prelungite prin Decizia (UE) 2020/556, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 165, 27.5.2020, p. 38).

4

(5)  Decizia (UE) 2020/970 a Consiliului din 3 iulie 2020 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430 și prelungite prin Deciziile (UE) 2020/556 și (UE) 2020/702, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 216, 7.7.2020, p. 1).

5

(6)  Decizia (UE) 2020/1253 a Consiliului din 4 septembrie 2020 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430 și prelungite prin Deciziile (UE) 2020/556, (UE) 2020/702 și (UE) 2020/970, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 294, 8.9.2020, p. 1).

6

(7)  Decizia (UE) 2020/1659 a Consiliului din 6 noiembrie 2020 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430 și prelungite prin Deciziile (UE) 2020/556, (UE) 2020/702, (UE) 2020/970 și (UE) 2020/1253, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 376, 10.11.2020, p. 3).

7

(8)  Decizia (UE) 2021/26 a Consiliului din 12 ianuarie 2021 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430 și prelungite prin Deciziile (UE) 2020/556, (UE) 2020/702, (UE) 2020/970, (UE) 2020/1253 și (UE) 2020/1659, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 11, 14.1.2021, p. 19).

8

(9)  Decizia (UE) 2021/454 a Consiliului din 12 martie 2021 de prelungire în continuare a derogării temporare de la Regulamentul de procedură al Consiliului introduse prin Decizia (UE) 2020/430, având în vedere dificultățile de călătorie cauzate în Uniune de pandemia de COVID-19 (JO L 89, 16.3.2021, p. 15).

9

---